Title: Syllabus-Minta:
Author: Janos Hardi
Last saved by: GK
Company: Philolaos Publishing

A kurzus kódjai: BBN-FIL-236.10 TANM-FIL-236.03 BMA-FILD-236.12
A kurzus megnevezése: Kultúraelmélet
A kurzus megnevezése angolul: A theory of culture
A KURZUS ELSŐ FOGLALKOZÁSÁRA A   február 8 -N KEZDŐDŐ HÉTEN KERÜL SOR
A kurzus előadója: Toronyai Gábor, docens

A kurzus előfeltétele(i): -

A jegyszerzés módja(i): Szóbeli szemináriumi beszámoló (a jegyszerzés kritériuma): 40%,
óralátogatás (minimum 10 óra): 20%, félévvégi szóbeli beszámoló: 40%.
A tárgyra kapott jegy: 40%: elégséges, 40-60%: közepes, 60-80%: jó, 80-100%: jeles.

Követelmények: Szemináriumi beszámoló: Anyaga az alább felsorolt írások bizonyos (30-80 oldalas) részeinek ismertetése és a belső összefüggésekre figyelő elemzése. A beszámoló elsődleges célja, hogy a beszámoló hallgatók világosan érthetővé tegyék a többi hallgató számára az elemzett szöveg gondolatait. A szemináriumi beszámolók megtartása a jegyszerzés feltétele. 
Óralátogatás: Az órákon méltányos arányban (min 10 óra) történő megjelenés, figyelem és részvétel a beszélgetésekben.  
Félévvégi szóbeli beszámoló. Anyaga: Assmann: 1-158.o, 273-294.o., ill. Márkus: 9-41.o. (összesen mintegy 200 oldalnyi szöveg). A szóbeli beszámolón egy-egy 30-40 oldalas szövegrész gondolatmenetének ismertetése lesz a feladat.

A kurzus leírása, tematikája: 
A ’kultúra’ szót használva többnyire kimondatlan magátólértetődőséggel ’emberi kultúrára’ gondolunk. Ámde ’emberen’ is kibontatlan többértelműségben egyszerre értünk egy embert, az aktuálisan együttélő emberek közösségét, valamint egyáltalán minden embert, bármikor élt is vagy fog élni. A kurzus során a kultúra mibenlétét a kulturális értelem képződését a középpontba helyezve és az ember e háromrétegű fogalmát felhasználva pszichológiai, szociológiai és filozófiai szempontból kiinduló megközelítések révén törekszünk megragadni.
Az idei kurzusban – legalábbis a pszichoterápia, a pszichoanalízis klasszikusaitól származó feldolgozandó szövegek mennyiségét tekintve – a pszichológiai szempontra helyeződik a nagyobb súly. Először áttekintjük a pszichoanalízis alapító klasszikusainak (Freud, Ferenczi, Jung) kultúrával kapcsolatos reflexióit. Majd D. Stern, D. W. Winnicott, illetve Augustus Y. Napier tanulmányainak segítségével végigkövetjük az egyes ember életútját a születéstől a halálig arra figyelve, hogy a személyközi kapcsolatok – kitüntetetten a család – közegében hogyan alakulnak ki a kultúrát alkotó értelemvilág elemi, személyes vonásai és hogy miként éli meg ezeket az egyén. 
Alfred Schütz, Peter Berger, illetve Wessely Anna elemzései a szociológiai megközelítésben lesznek segítségünkre.
Filozófiai szempontból közelítve előbb tanulmányozzuk Jan Assmann könyvét, az utóbbi évtizedek egyik legnagyobb hatású kultúraelméleti munkáját, aztán pedig Márkus György írásának segítségével áttekintjük kultúrafogalmunk jelentés-összetevőinek történeti keletkezését.
Végül Romsics Ignác és Gángó Gábor írásai révén a magyar identitástudat jelentésének történeti alakulására vetünk egy pillantást.

A kurzushoz tartozó kötelező irodalom:
 Irodalom a szemináriumi beszámolókhoz és a vizsgához:
1.) Freud, S.: „Rossz közérzet a kultúrában”, in: Sigmund Freud: Esszék, Gondolat, Bp. 1982., 327–405. o.
2.) Ferenczi Sándor: A pszichoanalízis rövid ismertetése Animula, Bp., 1–40. o., 57-70. o.
3.) Jung, Carl–Gustav: A tudattalan megközelítése, in: C–G. Jung: Az ember és szimbólumai Göncöl Kiadó, Bp., 1993. 17–104. o.
4.) D. Stern: A csecsemő személyközi világa, Animula, Bp., 2002. 13–194.o.
5.) D. W. Winnicott: Játszás és valóság. Budapest: Animula 1999. v–151. o.
6.)  A. Y. Napier: Törékeny kapcsolat. Budapest: Animula, 166–301. o.
7.) A. Schütz:„Az idegen”. In:A fenomenológia a társadalomtudományban, Budapest:Gondolat 1984, 405–413.o.
8.) P. Berger – H. Kellner: „Valóságfelépítés a házasságban”. In: A fenomenológia a társadalomtudományban. Budapest: Gondolat 1984, 431–453.o.
9.) Wessely Anna: „A kultúra szociológiai tanulmányozása”. In: Wessely Anna (szerk.): A kultúra szociológiája. Budapest: Osiris Kiadó, Láthatatlan Kollégium 1998, 7–27. o. 
10.) Jan Assmann: A kulturális emlékezet. Budapest: Atlantisz 1999.
11.) Márkus György: “A kultúra: egy fogalom keletkezése és tartalma”. In uő.: Kultúra és modernitás. Budapest: T-Twins Kiadó és MTA Könyvtár Lukács Archívum 1992, 9–41. o.
12.) Gángó, Gábor : „Mi a nemzet? – A népek életéről és haláláról”. In: Mindentudás egyeteme. Második kötet, (szerk. Hitseker M., Szilágyi Zs.), Budapest : Kossuth Kiadó, 2004, pp 75-93. 
13.) Romsics, Ignác (2005): „A kereszténység védőpajzsától az uniós tagságig”. In: Mi a magyar? (Szerk.: Romsics Ignác és Szegedy-Maszák Mihály) Budapest: Habsburg Történeti Intézet – Rubicon Kiadó, 202–230.o.

Ajánlott irodalom: