Title: Syllabus-Minta:
Author: Janos Hardi
Last saved by: GK
Company: Philolaos Publishing

A kurzus kódjai: BBN-FIL-372.05 TANM-FIL-372.05 BMA-FILD-372.05
A kurzus címe: Utilitarista etika Hume-tól Hartig
A kurzus címe (angolul): Utilitarian ethics from Hume to Hart
A kurzus előadója: Áron László

A kurzus előfeltétele(i):
A jegyszerzés módja(i): referátum vagy (vizsga)beszámoló
Követelmények:

A kurzus leírása, tematikája:

A kurzus célja képet rajzolni arról a történeti folyamatról, melynek során az angolszász etikában az utilitarista elméletek létrejöttek és kibontakoztak. Bevezetésképpen áttekintő jelleggel felidézzük azt az eszmetörténeti folyamatot, mely a brit társadalomfilozófiában az utilitarista tanok megjelenését előkészítette. Bár a cím szerint a sort Hume-mal kezdhetnénk, valójában egészen Hobbesig megyünk vissza a történeti elemzésben, és tőle kezdődően Locke-on, Hume-on és Adam Smith-en át jutunk el Jeremy Benthamig, az utilitarista etika atyjáig. Ezután a kurzusban az utilitarizmus 19. századi képviselői, John Stuart Mill és Henry Sidgwick következnek, majd áttérünk azokra a 20. századi brit etikai gondolkodókra, akikre akár pozitív, akár negatív – kritikai – értelemben hatással voltak az utilitarizmus eszméi.

1.	hét Tájékoztató; referátumtémák ismertetése és kiosztása
2.	hét Utilitarista elemek Hobbes etikai nézeteiben
3.	hét Locke etikájának utilitarista rétegei
4.	A korai utilitarizmust megelőző és előkészítő morálfilozófiai viták: Mandeville, Shaftesbury és Hutcheson
5.	Hume etikai rendszerének utilitarista és emotivista vonásai
6.	Adam Smith utilitarista etikai rendszere
7.	Jeremy Bentham, a klasszikus utilitarizmus atyja
8.	A klasszikus utilitarizmus továbbfejlesztése J. St. Millnél és Henry Sidgwicknél
9.	Intuicionizmus és az utilitarizmus bírálata Moore-nál és Prichardnál
10.	Az emotivizmus utilitarizmus-kritikája Stevensonnál és a logikai empiristáknál. Wittgenstein etikai nézetei
11.	Konzervatív társadalomfilozófia és etika Oakshottnál, Karl Poppernél és Hayeknál
12.	Hart utilitarista erkölcs- és jogfilozófiája
13.	Rawls igazságosságelmélete és utilitarizmuskritikája
14.	MacIntyre etikája és Hare preskriptivizmusa

A kurzushoz tartozó kötelező irodalom:

David Hume: Tanulmány az erkölcs alapelveiről, Budapest, Osiris Kiadó, 2003
David Hume: Értekezés az emberi természetről, Budapest, Gondolat Kiadó, 1976. 623—824. o.
Adam Smith: „Az erkölcsi érzelmek elmélete”, in: Brit moralisták a XVIII. században, Budapest, Gondolat, 1977. 423—556. o.
Thomas Hobbes: Leviatán, Budapest, Magyar Helikon, 1970 . 44—122. o., 180—191. o. és 263—271. o.
John Locke: Értekezés a polgári kormányzatról, Budapest, Gondolat Kiadó,1986. IV—VI. 55—91. o.
John Locke: „Levél a vallási türelemről”, in: Uő: A vallási türelemről, Budapest, Stencil Kulturális Alapítvány, 2003. 194—251. o.
John Locke: Értekezés az emberi értelemről, Budapest, Osiris Kiadó, 
Bernard Mandeville: A méhek meséje, Budapest, Magyar Helikon, 1969
Jeremy Bentham: “Bevezetés az erkölcsök és a törvényhozás alapelveibe”, in: Brit moralisták a XVIII. században, Budapest, Gondolat, 1977.  677—774 pp.
Jeremy Bentham: Deontology or the Science of Morality, (Ed. John Bowring), London—Edinburgh, Longman—William Tait, 1834. és „A Table of the Springs of Action” in: The Collected Works of Jeremy Bentham: Deontology. Together with a Table of the Springs of Action and The Article on Utilitarianism. Vol. 1. Oxford: Clarendon Press; New York: Oxford University Press, 1983
John Stuart Mill: “”Essay on Bentham”, in: Utilitarianism and On Liberty Including Mill’s ‘Essay on Bentham’ and selections from the writings of Jeremy Bentham and John Austin, (Ed. Mary Warnock), Oxford, Blackwell Publishing, 2003^2, 52—87. o.
John Stuart Mill: A szabadságról. Haszonelvűség, Budapest, Magyar Helikon, 1980
Henry Sidgwick: The Methods of Ethics, Indianapolis, Hackett, 1981
Herbert Spencer: A haladás, Budapest, Révai, [é. n.]
Franz Brentano: Az erkölcsi ismeret eredete, Budapest, Kossuth, 1994
George Edward Moore: „Az erkölcsfilozófia mibenléte“, in: A józan ész védelmében,
Budapest, Magyar Helikon, 361—404. o.
George Edward Moore: „Principia Ethica“, in: Lónyai Márta (szerk.): Tények és értékek, Budapest, Gondolat, 51—105. o.
Harold Arthur Prichard: „Hibán alapul-e a morálfilozófia“, in: Lónyai (szerk.): Id. köt. 106—135. o.
Ludwig Wittgenstein: Logikai–filozófiai értekezés, Budapest, Akadémiai Kiadó, 1963. 6.3—7. szakasz, 171—177. o.  
Ludwig Wittgenstein: „Előadás az etikáról“, Nappali ház, 1990/1. 7—11. o.
Moritz Schlick: „Az etika kérdései“, in: Altrichter Ferenc (szerk.): A Bécsi Kör filozófiája, Budapest, Gondolat Kiadó, 1972. 507—533. o.
Charles Leslie Stevenson: „Az etikai kifejezések emotív jelentése“ , in: Lónyai (szerk.): Id. köt. 180—213. o.
Richard Mervyn Hare: „A ‚consensus‘ fogalma“ “,  „Az ‚ígéret‘-játék“, in: Lónyai (szerk.): Id. köt. 471—504. o. és 590—614. o.
John Rogers Searle: „Hogyan vezethető le a ‚kell‘ a ‚van‘-ból?“ “ , in: Lónyai (szerk.): Id. köt. 564—589. o. és in:  Beszédaktusok, Budapest, Alkalmazott Kommunikációtudományi Intézet – Gondolat Kiadó, 2009. 191—214. o.
John Rogers Searle: Elme, nyelv és társadalom. A való világ filozófiája, 5. fejezet, Budapest, Vince Kiadó, 2000. 113—136. o.
Alisdair MacIntyre: Az erény nyomában, Budapest, Osiris Kiadó, 1999
Karl Raimund Popper: A historicizmus nyomorúsága, Budapest, Akadémiai Kiadó, 1898
Michael Oakshott: „Politikai racionalizmus”, „A racionális cselekvés”, „Az új Bentham”, in: Uő:  Politikai racionalizmus, Budapest, Új Mandátum Könyvkiadó, 2001. 123—152. o. és 195—234. o.
John Rawls: Az igazságosság elmélete, Budapest, Osiris Kiadó, 1997
Herbert Lionel Adolphus Hart: A jog fogalma, Budapest, Osiris Kiadó, 1995
Alasdair MacIntyre: Az erény nyomában, Budapest, Osiris Kiadó, 1999