Title: Syllabus-Minta:
Author: Janos Hardi
Last saved by: GK
Company: Philolaos Publishing

A kurzus kódjai: BBN-FIL-402.25 BMA-FILD-402.24 TANM-FIL-402.24
A kurzus megnevezése: „Nyugat-keleti díván” (történelemfilozófiai szeminárium)
A kurzus megnevezése (angolul): „West-Eastern Divan”
A kurzus előadói: Várnai András

A kurzus előfeltétele(i): -
A jegyszerzés módja(i): gyakorlati jegy
Követelmények: választott témából esszé-dolgozat írása és megvédése

„Nyugat-keleti díván” avagy „A történelmi világ felépítése”
(Adalékok az európai történetfelfogás alakulásához az Európán-kívüli világ
megismerésének tükrében a kezdetektől a modern Kelet-kutatás megjelenéséig)

„Vannak bizonyos jelentős pillanatok a világtörténelemben, amikor az egyik civilizáció szembetalálkozik a másikkal, megcsodálják egymást, versenyeznek és hatnak egymásra. Minél nagyobb a különbség a két civilizáció között, annál hevesebb a megrázkódtatás, de annál gyümölcsözőbbek lehetnek a következmények.” (Etienne Balázs)

1. Bevezetés. „Nyugat” és „Kelet”. Mi mitől van „távol”? A kínai társadalomszerkezet sajátosságai. A konfuciánus bölcselet és alkalmazása. A „vallás” kérdése – a „szertartások” szerepe a kínai hagyományban. A konfucianizmus és a taoizmus viszonya. A neokonfuciánus tanítás: hagyomány és újítás viszonya az ezredfordulón.
Az európai Kína-recepció vizsgálatának módszertanáról. Lehetőségek és kötöttségek: a „saját” és a „más”, a „saját” és a „saját” viszonya. A „monografikus” szemléletmód. A Kína-recepció változásának szakaszai. Az „interkulturális” filozófia megközelítésmódja. A Kína-recepció története mint kontinuum.

2. A „keleti utazások”. Csodálat és megrázkódtatás. A misszionáriusok tevékenysége.  Matteo Ricci és az európai hagyomány sinizálása: egyezés vagy egyeztetés? – a Tianzhu shiyi. A kínai tradíció elfogadtatásának nehézségei Európában. A rítus-vita és hatása.

3. A hiedelemtől a tudományos vizsgálódásig. A „primitívek” és a „jó vadember” kultusza. Vadak és civilizáltak. A chinoiserie és a sinománia. A despotizmus-kép és az „ex oriente lux” modellje. – A történelemfelfogás megváltozása. – A felvilágosodás előzményei a kultúrák összemérésével. Athanasius Kircher és az isteni bölcsesség „torzulása”. – A történelem az ember tette. Vico új történeti fejlődés-elmélete.
	
4. A Kelet, mint az emberiség történelmének szerves része. Leibniz „praestabilita harmoniája” és a „Novissima Sinica”. Kína mint „a Kelet Európája”. Történelem – metafizika – matematika: Leibniz és a figuristák. A bináris aritmetika és a Yijing. Leibniz és a kínai „természetes teológia”. – Christian Wolff és a „phiosophia practica”. „Filozófuskirályok” és kínai oktatás.

5. A francia felvilágosodás történetszemlélete. – Szabadság-koncepció versus despotizmus-elv. Kína helye Montesquieu hatalomelméletében. – Az egyetemes történelem, a nemzetek története, a kultúrák mássága és egymásmellettisége. Voltaire Kínája: az egyetemes erkölcs „bizonyítéka”. Kína, mint a tolerancia birodalma, a felvilágosodott despotizmus koncepciója. – Az enciklopédisták és a fiziokraták Kína-értelmezése. Kína Quesnay gazdasági értékteremtés koncepciójának mintájaként. – A másik véglet: Condorcet fejlődéselmélete és a Kelet helye a „haladás” menetében.

6. Az angol (skót) és német felvilágosodás a történelemről. – Hume a történelmi elmaradottság, „alulfejlettség” problémájáról és a kínai monarchia jellegéről. Smith és a „kínai stagnáció”.
	A történelem egyetemes összefüggései: Herder a társadalom történeti meghatározottságáról. Az Eszmék… Ázsia ábrázolása. Kína patriarchális despotiája és a szabadság hiánya. Kína és a nyelv eredetének elmélete Herdernél. – Goethe Kína-képe és a „Nyugat-keleti díván”.

7. Kína-kép és önkép. Lehetetlen, de elengedhetetlen: „Az emberiség egyetemes történetének eszméje világpolgári szemszögből”. A történelemszemlélet és a Kínával való szembefordulás viszonya Kantnál. – A világtörténelem filozófiája. Hegel a történelem eszméjének megvalósulásáról és a világtörténelem menetéről. Kína mint a kezdet. Hegel a kínai népszellemről, a hivatalnokkormányzásról. A konfucianizmus „népszerű morálként” aposztrofálva. 

8. 	A világérintkezés (Weltverkehr) kibontakozása, mint kapitalizációs folyamat. Marx Kína-képe. Kína „megnyitásának” kulcskérdése: a történelem tanulmányozása – a jövő alakítása. Az „ázsiai termelési mód” elmélete. – Amerikai demokrácia és kínai despotizmus: Tocqueville Kína-képe. A politikai színtér: John Stuart Mill Kelet-képe. A gyarmattól a képviseleti kormányzatig. – A rassz-elméletek megjelenése.

9. Hegel és Marx után: Max Weber Kína-képe. A Nyugat egyedülálló jelensége: a kapitalizmus szelleme. Kína mint „bizonyíték”. A weberi ideáltípusok alkalmazása a keleti társadalomszerkezetek vizsgálatában. A kínai „patrimoniális bürokrácia”. A konfuciánus racionalizmus mint „racionális alkalmazkodás a világhoz” és a puritán racionalizmus mint „racionális uralom a világ felett” Weber Kína-interpretációjában.

10.  „ A világtörténelem morfológiájának alapjai.” Spengler civilizációelmélete és „A Nyugat alkonya”. Toynbee a civilizációk keletkezésének és megroppanásának természetéről, az egyetemességről. „A Nyugat kilátásai” és „a történelem felgyorsulása”.
	Kelet és Nyugat civilizációinak egymásmellettisége az európai értékrend tükrében. Az összehasonlító történetelmélet Braudelnél. Az „abszolutista állam”, mint az összemérés lehetőségének „mértékegysége” Kelet és Nyugat között Andersonnál. 

 11. „Marxizmus”, neomarxizmus és más Marx-értelmezések. – A Kelet és a világtörténelem. Az ázsiai termelési mód a történelemben. Viták a történetkutatás eredményei és az ideológiai harcok „fényében”. – Az európai társadalom expanziója, a kapitalizáció, mint a „világrendszer kibomlása”. A tradicionális kultúrák és az európai „haladás” „civilizatórikus funkciójának” összeütközése Wallersteinnél. 
	
 12. „Megállt” volna a történelem? Avagy itt a világvége? – A Nyugat értékrendjének győzelme és a „történelem vége”, avagy a civilizációk eljövendő összeroppanásának víziója – Fukuyama és Huntington „paradigmái” és a radikális „válaszok”: Said „Orientalizmusa”.

,

A kurzushoz tartozó irodalom:

Adam, Jan (ed.): Postcolonialism and Cultural Resistance. Theorizing Post-Modernism. 	Calgary, 1990.
Ágh Attila: „Népek hazája nagyvilág”. A világrendszer-elméletek története. Bp. 1988.
Az ázsiai termelési mód a történelemben. Bp. 1982.
A francia felvilágosodás morálfilozófiája. Bp. 1975.
Anderson, Perry: Az abszolutista állam. Bp. 1989.
Balázs, Etienne: Gazdaság és a társadalom a régi Kínában. Bp. 1976.
Bitterli, Urs: Vadak és civilizáltak. Bp. 1983.
Boros Gábor – Takó Ferenc: „A kínai kapcsolat a 17. század természetes teológiájában”. Kelemen János (szerk): Normák, cselekvés, társadalom. Orthmayr Imre hatvanadik születésnapjára. Bp. 2014.
Braudel, Fernand: Anyagi kultúra, gazdaság és kapitalizmus a XV-XVIII. sz.-ban. Bp. 1985.
Clifford, James: Said Orientalizmusáról. In: Lettre Internationale 39; 2000.
Dunn, Stephen: The Fall and Rise of the Asiatie Mode of Production. London, 1982.
Elias, Norbert: A civilizáció folyamata. Bp. 1987.
Elster, Jon: Leibniz et la formation de l’esprit capitaliste. Paris, 1975.
Elvin, Marc: Fejlődés és stagnálás Kínában. Bp. 1981.
Emeagwali, Gloria: Braudel, Colonialism and the Rise of the West. In: Comparative 	Civilization Rewiew 2004.
Frank, André Gunder: ReOrient: Global Economy in the Asian Age.(The Great Thinkers 	from Adam Smith, Weber and Marx to ... Wallerstein and Braudel) Berkeley, 	1998.
Fuchs, Thomas: The European China-receptions from Leibniz to Kant. In: Journal of Chinese 
           Philosophy 33. 2006.
Fukuyama, Francis: A történelem vége és az utolsó ember. Bp. 1992.
Fukuyama, Francis: A nagy szétbomlás: az emberi természet és a társadalmi rend 	ujjászervezése. Bp. 2000. 
Glasenapp, Helmuth: Az öt világvallás. Bp. 1975.
Gernet, Jaques: A kínai civilizáció története. Bp. 2001.
Goethe, S. W.: Nyugat-keleti Díván. Bp. 1999.
Hegel, G. F. W.: Előadások a filozófia történetéről. I.A Kelet. Bp. 1966.
Hegel, G. F. W.: Előadások a világtörténelem filozófiájáról. Bp. 1966.
Herder, J. G.: Esszék az emberiség egyetemes történetének filozófiájáról. Bp. 1978.
Hume, David: Értekezések az emberi természetről. Bp. 1976.
Huntington, Samuel: A civilizációk összecsapása és a világrend átalakulása. Bp. 1998.
Jamadzsi Maszanori: Japán. Tradíció és történelem. Bp. 1990.
Kant, Immanuel: Az emberiség egyetemes történetének eszméje. In: A vallás a puszta ész 	határain belül. Bp.1974.
Leibniz, G. W.: Elmélkedések a megismerésről, az igazságról és az eszmékről. 
	In: Értekezések, Bp. 1907.
Leibniz, G. W.: Novissima Sinica . Münnich, 1697. Új kiadása elérhető innen
Lévi-Strauss, Claude: Szomorú trópusok. Bp. 1973.
Marx-Engels: A német ideológia (Történelem) (MEM 3.)
Marx, Karl: A tőke I. 24-25. fej. (MEM 23.)
Marx, Karl: A tőkés termelést megelőző formák (MEM 46/1)
Maspero, Henri: Az ókori Kína. Bp. 1978.
Montesquieu: A törvények szelleméről. Bp. 1963.
Mungello, David: Curious Land. Jesuit Accomodation and the Origin of Sinology. 	Stuttgart, 1985.
Nyikiforov, V. N.: A Kelet és a világtörténelem. Bp. 1977.
Prescott, William: Mexikó és Peru meghódítása. Bp. 1967.
Racevskis, Karlis: Edward Said … – Affinities and Dissonances. 
	(de retour de l’Orient) N. Y. 2005.
Rowbotham, A. M.: China and the Age of Enlightenment in Europe. New York, 1966.
Said, Edward: Orientalizmus. Bp. 2000.
Said, Edward – Burgmer, Cristoph: Bevezetés a posztkoloniális diszkurzusba. 
	In: Lettre Internationale 39. 2000.
Smith, Adam: Vizsgálódás a nemzetek jólétének természetéről és okairól. Bp. 1940.
Spengler, Oswald: A Nyugat alkonya. Bp. 1989.
Song, Du-Yul: Die Bedeutung der Asiatischen Welt bei Hegel, Marx und Max Weber. 	Frankfurt am Main, 1972.
Takó Ferenc: „Catena – Chaîne – Verkettung. Kína-értelmezések univerzális rendszerekben Athanasius Kirchertől Hegelig”, Első Század, XI/3, 2012. Elérhető innen
Takó Ferenc: „A lélek szava. Herder Kína-képéhez”, Elpis filozófiai folyóirat, 2012/2, Elérhető innen
Takó Ferenc: „Az amerikai demokrácia és a kínai despotizmus. Tocqueville Kína-képének alakulástörténetéről”, Holmi, 2014/4.
Tőkei Ferenc: Az ázsiai termelési mód kérdéséhez. Bp. 1975.
Toynbee, Arnold: Válogatott tanulmányok a történelemről. Bp. 1971.
Várnai András: „Ex oriente Lux” (Világosság, 1977/1)
Várnai András: Leibniz Kína-képe (Magyar Filozófiai Szemle 2015/1.)
Várnai András: Matteo Ricci és a korai jezsuita Kína-misszió. In: Misszió, globalizáció,
        etika. Matteo Ricci szellemi öröksége. Bp.2011.
Várnai András: A felvilágosodás Kelet-képének forrásai (Világosság, 1976/1)
Várnai András: A felvilágosodás történelemszemléletéről. Adalékok a marxi formációelmélet előzményeihez. (A filozófia időszerű kérdései. Bp. 1983.)
Várnai András: Az európai Kelet-kép alakulása és hatása a felvilágosodás korában. 	(Tanulmányok a feudáliskori művelődés köréből.) Bp. 1974. ELTE_BTK
Voltaire: Essai sur les mœurs et l’esprit des nations. Québec. 2002. Elérhető innen
Voltaire: Metafizikai értekezés. In:Válogatott filozófiai írásai. Bp. 1991.
Voltaire: A történelem filozófiája. In: A francia felvilágosodás morálfilozófiája.Bp.1975.
Voltaire: A tudatlan filozófus. In: Válogatott filozófiai írásai. Bp. 1991.
Wallerstein, Immanuel: A modern világgazdasági rendszer kialakulása. Bp. 1983.
Weber, Max: Vallásszociológia. In: Gazdaság és társadalom. Bp. 1992.
Weber, Max: Gazdaságtörténet. Bp. 1979.
Weber, Max: A világvallások gazdasági etikája. Bp. 2007.
Wittgenstein: Filozófiai vizsgálódások. Bp. 1992.
Yurdusev, Ahmet-Nuri: From the Eastern Question to the Western Question: Rethinking the 	Contribution of Toynbee. In: Critical Eastern Studies Vol. 14. 2005.