A kurzus kódjai: BBN-FIL-216.02 BMA-FILD-216.02	
A kurzus címe: Az analitikus filozófia története	
A kurzus címe (angolul): History of Analytic Philosophy	
A kurzus előadója: Áron László	

A kurzus előfeltétele(i): 	
A jegyszerzés módja(i): kollokvium	
Követelmények: 	

A kurzus leírása, tematikája:
A kurzus előadások formájában kísérli meg bemutatni az analitikus filozófia történetének vezető gondolkodóit, nagyobb fordulópontjait: összehasonlító elemzésekben szóba kerülnek: Mill, Frege, Russell, Moore, Mach, Wittgenstein, Neurath, Schlick, Carnap, Popper, Quine, Ryle, Austin, Searle, Putnam és mások.
	
A félév terve:
1.	 hét – Bevezetés: az analitikus filozófia forrásai, keletkezése
2.	 hét – J.St. Mill indukciós elmélete és névtana a pozitivizmus kontextusában
3.	 hét – Korai konvencionalisták: Poincaré, Duhem, Pearson és Ernst Mach
4.	 hét – Gottlob Frege
5.	 hét – Russell és Moore
6.	 hét – Wittgenstein Tractatusa
7.	 hét – Schlick és a Bécsi Kör neopozitivizmusa
8.	 hét – Rudolf  Carnap, W. O. v. Quine és a logikai empirizmus 
9.	 hét – Karl Popper falszifikacionizmusa és Carnap konfirmációs elmélete – Hempel
10.	 hét – A kései Wittgenstein
11.	 hét – Ryle, Austin, Searle és az „ordinary language philosophy”
12.	 hét – Putnam externalista jelentéselmélete és Goldman reliabilizmusa
13.	 hét – Kitekintés: Lehetséges világok, kontrafaktuálisok (Kripke és David Lewis)	

A kurzushoz tartozó kötelező és ajánlott irodalom:
Mill, J. St.: A deduktív és induktív logika rendszere, Franklin, Budapest 1877,  I. kötet, 419–481. o.
Mach, E.: Az érzetek elemzése, Franklin, Budapest é. n., 1–26. o., 215–244. o.
Frege, G.: „Jelentés és jelölet” in: Logikai vizsgálódások, Osiris, Budapest, 2000, 118–148.
Russell, B.: „A denotálásról”, in: J. M. Copi–J. A. Gould (szerk.): Kortárs tanulmányok a logikaelmélet köréből, Gondolat, Budapest 1985, 143—166. o.
Russell, B.: „Tudás ismeretség révén, tudás leírás révén”, in: Miszticizmus és logika, Magyar Helikon, Budapest 1976, 339–366. o.
Russell, B.: "Az érzéki adatok viszonya a fizikához" in: Miszticizmus és logika, Magyar Helikon, Budapest 1976, 235–290. o.
Russell, B.:  A filozófia alapproblémái,  I–VI. és VIII. fejezet, Új Magyarország, Budapest, 1919, 6-60. o. és 71-78. o.  
Moore, G. E.: „Az idealizmus cáfolata” és „A külvilág bizonyítása”, in: A józan ész védelmében, Budapest, Helikon, 1981. 117–163. és 197—242. o.
Wittgenstein, L.: Logikai-filozófiai értekezés (Tractatus logico-philosophicus), B. Russell bevezetésével, ford. Márkus György, Budapest, Akadémiai, 1963. 93—177. o.
Wittgenstein, L.: Filozófiai vizsgálódások, Atlantisz, Budapest 1992, 1–133.§ (bevezetés), 198–242.§ (szabálykövetés), 243–309. § ('privát nyelv'–argumentum), 11–85. o., 123–154. o.
Schlick, M.: "A filozófia fordulata", in: A Bécsi Kör filozófiája, Gondolat, Budapest 1972, 51–60. o.
Schlick, M.: „Pozitivizmus és realizmus”, in: A Bécsi Kör filozófiája, Gondolat, Budapest, 1972 93-134 o. 
Neurath, O.: „Protokoll-tételek”, in: A Bécsi Kör filozófiája, Budapest, Gondolat, 1972
Carnap, R.: "Filozófia és logikai szintaxis", in: A Bécsi Kör filozófiája, Gondolat, Budapest 1972, 134—196. o.
Carnap, R.: „Empirizmus, szemantika és ontológia”, In Kortárs-tanulmányok a logikaelmélet kérdéseiről, szerk. Copi, Irving M., Gould, James A., ford. Bánki Dezső et al., Budapest,
Gondolat, 1985
Quine, v. W. O.: „Az empirizmus két dogmája”, in Tudományfilozófia. Szöveggyűjtemény, szerk. Forrai Gábor, Szegedi Péter, Budapest, Áron, 1999.
Quine, W. O. v.: „Arról, hogy mi van”, in: A tapasztalattól a tudományig, Osiris, Budapest, 2002, 115-135. o.
Popper, K.: A tudományos kutatás logikája, ford. Petri György, Szegedi Péter, Budapest, Európa Könyvkiadó, 1997. 31—134. o. és 342—384. o.
Hempel, C. G.: „Az indukció újabb problémái”, Tudományfilozófia, szerk. Laki János, Budapest, Osiris—Láthatatlan Kollégium, 1998. 87—106. o. 
Gilbert. Ryle: A szellem fogalma, I―V. fejezet, Budapest, Gondolat, 1974. 8―118. o.
Austin, J. L.: Tetten ért szavak, Budapest, Akadémiai Kiadó, 1991. I—IV. előadás, 7—68. o. 
John. R. Searle: Elme, nyelv és társadalom. A való világ filozófiája, 4―6. fejezet, Budapest, Vince Kiadó, 2000. 89―161. o.
Gettier, E. L.: „Igazolt igaz hit-e a tudás” és Goldman, A. I.: „A tudás oksági elmélete”, Magyar Filozófiai Szemle, 1995/1-2, 231—248. o.
Goldman, A. I.: „Mikor igazolt egy hit?”, in: Mikor igazolt egy hit?, szerk. Forrai Gábor, Budapest, Osiris—Láthatatlan Kollégium, 2002. 93—112. o.
Putnam, H.: „Agyak a tartályban”, in: Magyar Filozófiai Szemle 2001/1-2. 1—23. o.
Nozick, R.: „Szkepticizmus”, ?”, in: Mikor igazolt egy hit?, szerk. Forrai Gábor, Budapest, Osiris—Láthatatlan Kollégium, 2002. 47—62. o.	

Szekundér irodalom:
Forrai, G.: Rudolf Carnap, Budapest, Kossuth Könyvkiadó, 1984
Nyíri, K.: Ludwig Wittgenstein, Budapest, Kossuth Könyvkiadó, 1983
Waismann, F.: Ludwig Wittgenstein and the Vienna Circle, ford. Joachim Schulte, Brian McGuinnes, New York, Barnes and Noble, 1979
Russell, B.: Filozófiai fejlődésem, Budapest, Gondolat, 1968
Popper, K.: Szüntelen keresés, Budapest, Áron, 1998