Összetett ideák
	Áron László
FL 208.01

	Kedd 13:30 – 15:00
	I/208.

A kurzus az Értekezés az emberi értelemről cím munka második és harmadik könyvének középpontba állításával megkísérli megvilágítani a locke-i ismeretfilozófia kulcsfontosságú kategóriáit, összevetve azokat Locke más mveivel és Leibniz Locke-kritikájával.

Időpont	Referens / Korreferens:	Referátum- és korreferátum témák:	
II.  22.
III.   1.
		Az összetett ideák fajtái: módozatok, szubsztanciák, viszonyok. Egyszerű módozatok ideái. Az erő ideája.
Locke: Értekezés az emberi értelemről, Budapest, Akadémiai Kiadó, 1979, I. kötet, Második könyv XXII--XXVI. fejezet 154--157., 217—281. pp. Irodalom: Leibniz: Újabb vizsgálódások az emberi értelemről, Budapest, A Magyar Tudományos Akadémia, 1930	
III.   8.
III.  22.		Kevert módozatok. A szubsztancia ideái; nemei és fajtái. A testi és a szellemi szubsztancia. Az elsődleges és másodlagos tulajdonságok viszonya. A szellemi szubsztancia sajátosságai. Istenről alkotott ideánk. A viszony ideája. Ok, okozat; keletkezés és változás.
Locke: Értekezés az emberi értelemről, Budapest, Akadémiai Kiadó, 1979, I. kötet, Második könyv XXII--XXVI. fejezet 281--322. pp. Irodalom: Leibniz: Újabb vizsgálódások az emberi értelemről, Budapest, A Magyar Tudományos Akadémia, 1930	
IV.   5
IV.  12.		Az azonosság ideája.. Növény, állat és ember identitása. A személy azonossága. Ember és személy megkülönböztetése. Tudat és személy. Az emlékezet szerepe. Erkölcsi és jogi törvény.
Locke: Értekezés az emberi értelemről, Budapest, Akadémiai Kiadó, 1979, I. kötet  Második könyv XXVII--XXVIII. fejezet 323--357. pp. Irodalom: Leibniz: Újabb vizsgálódások az emberi értelemről, Budapest, A Magyar Tudományos Akadémia, 1930 214--282. pp.	
IV.   19.
IV.   26.
.		A szavakról és a nyelvről. A hangok ideák jelei és általánosak. A szavak jelentése. Az általános kifejezések. Az elvonatkoztatás. A névleges lényeg. Az egyszerű ideák nevei. A meghatározás. Az egyszerű ideák neveinek meghatározhatatlansága.
Locke: Értekezés az emberi értelemről, Budapest, Akadémiai Kiadó, 1979, II. kötet, Harmadik köny  I--IV. fejezet 9--36. pp. Irodalom: Leibniz: Újabb vizsgálódások az emberi értelemről, Budapest, A Magyar Tudományos Akadémia, 1930	
V.   3.
V.  10.		A kevert módozatok, a viszonyok és a szubsztanciák nevei. A fajok. A valóságos lényeg megismerhetetlensége véges szellemek számára. Az általánosság -- tökéletlenség.
Locke: Értekezés az emberi értelemről, Budapest, Akadémiai Kiadó, 1979, II. kötet, Harmadik könyv V--VI. fejezet 36--80. pp. Irodalom: Leibniz: Újabb vizsgálódások az emberi értelemről, Budapest, A Magyar Tudományos Akadémia, 1930	
V.   24
V.  31.		Elvont és konkrét kifejezések. A szavak tökéletlensége és filozófiai használatuk. A szavakkal való visszaélések esetei. A tökéletlenségek és visszaélések elkerülésének módjai.
Locke: Értekezés az emberi értelemről, Budapest, Akadémiai Kiadó, 1979, II. kötet, Harmadik könyv VII--XI. fejezet 80--135. pp. Irodalom: Leibniz: Újabb vizsgálódások az emberi értelemről, Budapest, A Magyar Tudományos Akadémia, 1930	
VI  7.		Jegyek beírása