A kurzus kódja: FL-225	
A kurzus megnevezése: Etika	
A kurzus előadója: Orthmayr Imre	
A kurzus helye és ideje: I/208; hétfő 15-16:30	

A kurzus előfeltétele(i): -	
A jegyszerzés módja(i): kollokvium	
Követelmények: a vizsgairodalomban megadott szövegek ismerete	

A kurzus leírása, tematikája:

1. Normatív etika és metaetika megkülönböztetése
    A metaetika három nagy irányzata: intuicionizmus (Moore, Prichard, Ross), emotivizmus 
    (Stevenson), preskriptivizmus (Hare)
2. A normatív etika három alaptípusa: 
    a) következmény-etika (teleológiai etika): egy cselekedetet következménye vagy célja tesz 
        erkölcsileg helyessé vagy helytelenné
    b) kötelesség-etika (deontológiai etika): egy cselekedetet valamely inherens tulajdonsága, 
        nevezetesen valamilyen elôírásnak való megfelelése tesz erkölcsileg helyessé vagy   
        helytelenné
    c)  erényetika: egy cselekedetet a cselekvőnek a cselekvéshez vezető  motívuma vagy 
        jellemvonása tesz erkölcsileg helyessé vagy helytelenné 
     - Rawls: Az igazságosság elmélete (a megkülönböztetés körvonalai) 
3. A következmény-etika két kulcskérdése: a) Mi az a jó, amit az erkölcsös cselekedetnek 
    maximálisan elő kell idéznie? b) Kinek számára kell e jót maximálisan előidéznie? 
     a) Az értékelméleti kérdés: Mi a jó? 
        A metaetikában: Mi a "jó", mit jelent a jó fogalma? 
        - Moore: Principia Ethica (a "jó" definiálhatóságának problémája)
        A normatív etikában: Mi "a jó", mi az, ami önmagában jó?
        - Frankena: Ethics, 5. fej. (szisztematikus áttekintés) 
        - Platón: Philébosz (a hedonizmus kritikája)
     b) Kinek a számára kell maximalizálni a jót?
         A két szélső álláspont:
         i) Etikai egoizmus: az egyénnek saját maga számára előidéznie a legtöbb jót
         ii) Utilitarizmus: a legtöbb ember legnagyobb javát kell mindenkinek előidéznie 
         - Bentham: Bevezetés az az erkölcsök és a törvényhozás alapelveibe
         - Mill: A haszonelvűség
4. Kötelesség-etika
    - Szent Tamás: Előadások a Tízparancsolatról    
    - Kant: Az erkölcsök metafizikájának alapvetése
5. Erényetika
    - Arisztotelész: Nikomakhoszi etika
    - Rousseau: Javított-e az erkölcsökön a tudományok és a művészetek újraéledése?
    - Anscombe: Modern erkölcsfilozófia
- MacIntryre: Az erény nyomában
6. Az etikával kapcsolatos motivációelméleti és ismeretelméleti álláspontok
    a) Etikai intellektualizmus: az erkölcsileg helyes cselekedet az ész előírásait követi
        - Sztobaiosz: Zénón és a többi sztoikus tanítása a filozófia etikai részérôl
        - Ágoston: A szabad akaratról
    b) Etikai racionalizmus: az erkölcsi elvek az ész közvetlen belátása és dedukciói révén 
        ismehetők meg
         - Descartes: Értkezés a módszerről; A filozófia alapelvei
         - Clarke: Értekezés a természetes vallásról
     c) Etikai emotivizmus: a cselekedetek erkölcsi értékéről az általuk kiváltott helyeslő vagy 
         elutasító érzések tájékoztatnak
         - Shaftesbury: Értekezés az erényről és az érdemről
         - Hume: Értekezés az emberi természetről
     d) Etikai szkepticizmus: az erkölcsi elvek egyáltalán nem igazolhatóak, vagy pedig 
          egészen másfélék  az alapjaik, mint amire igazolási kísérleteik során hivtkoznak    
          - Mandeville: A méhek meséje
          - Nietzsche: Az erkölcsök genealógiájához

A kurzushoz tartozó kötelező irodalom:
Az Etika vizsgairodalomban megadott szövegek

A kurzushoz tartozó ajánlott irodalom:
Hársing László: Az európai etikai gondolkodás, Bíbor Kiadó, Miskolc 2001.
Robert L. Arrington: Western Ethics. A Historical Introduction, Blackwell Publishers, Oxford 1998.