A kurzus kódja: FL-212.06, FLN-212.06	
A kurzus megnevezése: Husserl transzcendentális fenomenológiája	
A kurzus előadója: Munkácsy Gyula	
A kurzus helye és ideje:  MUK 4/i. 208. terem, csütörtök 14:30-16.	

A kurzus előfeltétele(i):	
A jegyszerzés módja(i): Írásos beszámoló és szóbeli beszélgetés	
Követelmények:	

A kurzus leírása, tematikája:

Bevezetés Husserl transzcendentális fenomenológiájába.

Tisztelt Hallgatók!

Amit most olvasnak az eltér a megszokott „Sillabusz”-formától. U.i. egy olyan fogalmi hálóba szeretnénk bevezető utakat találni amely egyfelől jellemzően önmagát is kettős módon kezeli, megkülönböztetve a fenomenológiát mint általános látsámódot és mint sajátos értelemben vett filozófiát /Husserl kifejezésével élve: mint „tiszta fenomenológiát” és mint „fenomenológiai filozófiát”/, s másfelől a „kettő” egységét a „fenomenológiai önkifejtés apriori jellegében”, a „fenomenológiai önexplikációban” jelöli meg, s amelynek alapján „a minden elgondolhatóban ideális lényeglehetőség az esetleges fakticitás valamennyi problémája föllép …a halál, a sors, …az egyedi szubjektív és a közösségi élet …a történelem értelmének problémái is jelentkeznek”. /Az idézeteket, kifejezéseket az „Ideen…”, c. műből, valamint a „Párisi előadások”-ból vettem. A pontos utalásoktól most eltekintek/.

A „bevezetés” /a „kezdet”/ ily módon ebben a látásmódban eleve nem kezelhető külsőleges didaktikai célként. Magyarán szólva a transzcendentális fenomenológia fogalomvilágába tanulmányi szempontból történő „bevezetés” igen sokféle irányban lehetséges. Így: a filozófiatörténeti előzmények felől éppúgy mint a rendkívül kiterjedt hatástörténet különböző oldalairól /lásd pl.: a kortárs filozófiák, vallásfenomenológusok, szépirodalmi, hermeneutikai irányzatok, nyelvfilozófiai, tudományelméleti, pszichológiai trendek, stb./.
Külön kiemelendő problémának látom és megvitatásra ajánlom azt a kérdést, hogy miként értelmezhető ez a nagyon erős hatástörténet, a fenomenológia iránti affinitás, ill. miként teszi ezt lehetővé maga a husserli fogalomvilág. Ilyen körülmények között a részletesebb program kidolgozása erősen függ az érdeklődők irányultságától, előzetes olvasmányoktól. Ez részben közös, részben egyéni konzultációkat igényel. Bár a kurzus elsősorban a témában még kevésbé járatos kollégákat szeretné segíteni, a többiek megtisztelő figyelme iránt is nyitott. Ennek megfelelően a munka konkrét programja, a feldolgozandó irodalom meghatározása későbbi feladat.

Ami Husserl eredeti írásait illeti, azok köre külön meghatározandó. Etekintetben nem szabad túl sokat tervbe venni. A kevesebb, de reprezentatív művek szövegéhez erősen kapcsolódó elemzéseket a közös és egyéni megbeszélések során rögzítjük. Husserl írásai közül elsősorban az 1910-es, 1920-as években írottakat szeretném előtérbe helyezni. /Pl.: A filozófia mint szigorú tudomány, Fenomenológia, Párisi előadások, In: E. Husserl válogatott tanulmányai, Gondolat, 1972. E. Husserl: Ideen zu einer reinen Phaenomenologia und phaenomenologischen Philosophie, Erstes Buch, 1. Halbband, később kijelölendő fejezetek. Hasonlóképpen a Gibson féle angol fordításból. E. Husserl: Utószó a Gondolatok egy tiszta fenomenológia és fenomenológiai filozófia kapcsán c. művének második kiadásához. In: Ricoeur, Fenomenológia és hermeneutika, Kossuth, 1997/.

A félév fő feladata: ez utóbbi szerkezetének, fogalomrendszerének az elemzése, a könyv keletkezéstörténetével összhangban:
          Husser   -   a tiszta fenomenológia és a fenomenológiai filozófia megkülönböztetéséről,
-	a fenomenológiához vezető kettős
/1. gnoszeológiai, tudományelméleti, 2. fenomenológiai-ontológiai/ útról ill. motivációról. E kettős motiváció Husserl fejlődésében és „lenyomata” a mű szerkezetében.
A mű fogalomrendszerének részletes feldolgozása a félév végéig legfeljebb az első könyv első és második szakaszára terjedhet ki /1-62. paragrafusig bezárólag./
          Ezen belül külön kiemelt figyelmet fordítunk az alábbi fogalmakra ill. a mefelelő              
          Paragrafusokra:
-	tény és lényeg, lényegmegismerés,
-	ténytudományok és lényegtudományok,
-	régió és kategória, regionális eidetika,
-	szubsztrátumkategóriák, szubsztrátumlényeg és a dies da,
-	tapasztalás és originálisan adó aktusok,
-	empirizmus, szkepticizmus, platonikus realizmus,
-	a dogmatikus és filozófiai beállítódás tudományai,
-	a természetes beállítódás tézise és kikapcsolása, zárójelezése, a fenomenológiai epoché,
-	a transzcendentális tudat mint fenomenológiai „reziduum”,
-	a cogito mint aktus, intencionális élmény,
-	immanens és transzcendens észlelések, a transzcendens pusztán fenomenális léte, az immanens abszolút léte,
-	a természetes világ mint tudatkorrelátum,
-	az abszolút tudat mint a világsemmizés reziduuma, a fenomenológiai beállítódás és a tiszta tudat,
-	a fenomenológiai redukciók, a tiszta ész kikapcsolásának problémája,
-	Isten transzcendenciájának a kikapcsolása,
-	A fenomenológiai redukciók jelentősége, dogmatikus és fenomenológiai beállítódás.

A szemináriumi munkához ajánlatos:
                        -    német vagy angol nyelvű olvasási készség,
                        -    a szövegelemzésben önálló feladatvállalás, /írásos vázlat alapján/.
Ajánlott: a másodlagos irodalom köréből kiválasztott egy-egy tanulmány felhasználásával írásos elemzés készítése és szemináriumi referálása.

A mű további elemzése, helye a husserli életmű későbbi szakaszaiban és hatástörténetének áttekintése a második szemeszter feladata.

	

A kurzushoz tartozó kötelező irodalom:

Elsődleges irodalom:
          E. Husserl: Ideen zu einer reinen Phaenomenologie und phaenomenologischen Philosophie, erstes Buch, 1. Halbband, in: Husserliana, Bd III/1. /Angol kiadása a tanszéki könyvtárban megtalálható/.
          E. Husserl: Válogatott tanulmányai, Gondolat, Bp. 1972.
          W. Dilthey és E. Husserl levélváltása, in: W. Dilthey, A történetlmi világ felépítése a szellemtudományokban. Gondolat, Bp., 1974. 545-557. o.

	

A kurzushoz tartozó ajánlott irodalom:

Ajánlások a másodlagos irodalomból:
          Áron László: Edmund Husserl, Kossuth, Bp. 1982. /A könyv 93-94. o-án található Husserlra vonatkozó magyar és idegennyelvű irodalom jegyzékére ezúton hívom fel a figyelmet./
          A Totok-ban bőséges irodalomjegyzék található. Ezekre itt most nem térek ki.
          Az Ideen-re vonatkozó irodalomból külön felhívom a figyelmet K. Schuhmann, Die Dialektik der Phaenomenologie II.: Reine Phaenomenologie und phaenomenologische Philosophie, historisch-analytische Monographie über Husserls „Ideen I”. Den Haag, 1973. c. könyvére.
          Mezei Balázs: Egy csapásra /Husserl, Scheler, Brentano és a filozófia kezdete/, Magyar Filozófiai Szemle, Bp., 1993/5-6, 871-888. o.