Kurzus kódja: FL-300.02, FLN-233	
Kurzus megnevezése: Klasszikus német történelemfilozófia	
Kurzus előadója: Miklós Tamás	
Kurzus helye és ideje: I/228 szerda 14 óra 30 perc	

Kurzus előfeltétele(i):	
A jegyszerzés módja(i): szóbeli vizsga	
Követelmények: kötelező olvasmányok	

Kurzus leírása, tematikája:

Az előadás feladata: bevezetés az újkori történelemfilozófiába. Ezen belül előtérben a német idealizmus történelemfelfogása áll. Néhány olyan kulcsszöveggel foglalkozunk, amelyek a klasszikus történelemfilozófiai kérdések koncentrációjának tekinthetőek.
Tárgyalásra kerülő klasszikus problémák: a “rossz” történelmi tapasztalatának és az értelemmel bíró világrend képzetének viszonya (újkori teodícea-problematika); a történelem szubjektuma, a történelem “csinálhatósága” (az emberi tettekért és szenvedésekért viselt felelősség), Isten és ember, individuum és emberi nem viszonya; a történelmi folyamatok egységére, irányára és értelmére vonatkozó kérdések; empirikus tapasztalatok és filozófiai szemléletmód a történeti megismerésben; a történeti és a művészi elbeszélés viszonya; a történelemre vonatkozó filozófiai koncepciók metafizikai tétje, reflektált belső ellentmondásai. 
Az előadás önálló egység, de a tanév második szemeszterében hagyományosan egy, ezt az előadást tematikusan folytató kurzus is a hallgatók rendelkezésére áll és természetesen szorosan kapcsolódik az előadáshoz a meghirdetett szeminárium is.
A vizsgaanyag szélesebb az órán közvetlenül használt olvasmánylistánál. Az órán az alábbi szövegeket elemezzük: 
Kant: Az emberiség egyetemes történetének eszméje világpolgári szemszögből. (In: Kant: A vallás a puszta ész határain belül. Gondolat, Budapest, 1974. vagy in: Kant: Történelemfilozófiai írások, Ictus, Szeged, 1996. 41-58. o.)
Kant: Az emberi történelem feltehető kezdete. (uo.)
Schelling: A transzcendentális idealizmus rendszere. (Gondolat, Budapest, 1983. 353-373. o.)
Hegel: Előadások a világtörténet filozófiájáról. Bevezetés. (Akadémiai, Budapest, 1979. 17-138. o.)
Schiller: Mi az egyetemes történelem és mivégre is tanulmányozzuk? (In: Schiller: Művészet- és történelemfilozófiai írások, Atlantisz, Budapest, 2005. ősszel megjelenik)
Schiller: A fenségesről. (uo.)

Kurzushoz (a vizsgához) tartozó kötelező irodalom:

Rousseau: Értekezés az emberek közötti egyenlőtlenség eredetéről és alapjairól, in: Rousseau: Értekezések és filozófiai levelek. Magyar Helikon, Budapest, 1978. 59-158. o.

Kant:	Az emberiség egyetemes történetének eszméje világpolgári szemszögből, in: Kant: Történelemfilozófiai írások. Ictus, 1996. 41-58. o.

Kant:		Az emberi történelem feltehető kezdete, in: uo. 87-103. o.

Schelling: A transzcendentális idealizmus rendszere, Gondolat, Budapest, 1983. 353‑383. o.

Fichte: A jelenlegi kor alapvonásai, in: Vál. fil. írások, Gondolat, Budapest, 1981. 416‑480, 554-570. o.

Schiller: Mi az egyetemes történelem és mi végre is tanulmányozzuk? (In: Schiller: Művészet- és történelemfilozófiai írások, Atlantisz, Budapest, 2005. ősszel megjelenik. Addig kéziratban a könyvtárban vagy régi fordításban: Schiller: Szolón és Lükurgosz, Téka-Kriterion, Bukarest, 1976. 27-55. o.)

Schiller: A fenségesről. (In: Schiller: Művészet- és történelemfilozófiai írások, Atlantisz, Budapest, 2005. ősszel megjelenik. Addig régi fordtásban: Schiller válogatott esztétikai írásai, Magyar Helikon, Budapest, 1960. 85-105. o.)

Hegel:	Előadások a világtörténet filozófiájáról. “Az ész a történelemben”,  Akadémiai, Budapest, 1979. 13-138. o.

Marx és Engels:	A német ideológia. MEM, Kossuth, Budapest, 1969. Feuerbach-fejezet

Marx és Engels: A Kommunista Párt kiáltványa, MEM, Kossuth, Budapest	

Jacob Burckhardt: Világtörténelmi elmékedések, (Bevezetés és a XIX. századról rész) Atlantisz, Budapest, 2001.

Nietzsche:	A történelem hasznáról és káráról. In: Korszerűtlen Elmélkedések, Atlantisz, Budapest, 1989. 27-100. o.

W. Dilthey:	A történelmi világ felépítése a szellemtudományokban. 2. átdolg. kiad. Gondolat, Budapest, 2004. 11-20. o. és 92-121. o.

Walter Benjamin:	A történelem fogalmáról, in: Angelus Novus, Magyar Helikon, Budapest, 1980. 959-974. o.

Karl Löwith: Világtörténelem és üdvtörténet, Atlantisz, Budapest, 1996. (Előszó, Bevezetés, Utószó)

Reinhart Koselleck: Elmúlt jövő, Atlantisz, Budapest, 2003. (A kora újkor elmúlt jövője; Történelem, történetek és formális időstruktúrák; Ábrázolás esemény és struktúra; “Tapasztalati tér és várakozási horizont”)

Odo Marquardt: Az egyetemes történelem és más mesék, Atlantisz, Budapest, 2001. (A megvádolt és fölmentett ember a XVIII. század filozófiájában; Az egyetemes történelem és más mesék)

R. G. Collingwood: A történelem eszméje. Gondolat, Budapest, 1987. 49-62. o.. 

A. C. Danto:	Analytical Philosophy of History. Cambridge, 1965. (új kiadás: Narration and Knowledge. 1985.) 1-16. o. (magyar fordítása kéziratos formában megtalálható a tanszék könyvtárában), valamint “A narratívák szerepe a történeti magyarázatban”, megtalálható: Tudomány és művészet között. id. kiad. 61-83. o.

Kurzushoz tartozó ajánlott irodalom:
Magyarul:

* Kelemen János: Az ész képe és tette. Atlantisz, Budapest, 2000. 

* R. G. Collingwood: A történelem eszméje. Gondolat, Budapest, 1987. 

* Karl Löwith: Világtörténelem és üdvtörténet, Atlantisz, Budapest, 1996. 

* B. Croce:	A történelem filozófiája, in: A szellem filozófiája. Válogatott írások. Gondolat, Budapest, 1987. 549-639. o. 

* Rudolf Bultmann: Történelem és eszkatológia, Atlantisz, Budapest, 1994.

*Hayden White:	A történelem terhe, in: A történelem terhe. Osiris – Gond, 1997. 25-67. o.  

Németül:

* Geschichte - Ereignis und Erzählung. (Poetik und Hermeneutik) Wilhelm Fink Verlag

* Karl Löwith: Von Hegel bis Nietzsche. (Europa Verlag, Zürich/New York, 1941. Könnyebben megtalálható új kiadás: Karl Löwith: Sämtliche Schriften, Metzler, Stuttgart, 6. kötet)

* Theorie der Gesch. 1-6. DTV, München

Angolul:

* H. White: Metahistory.