Boros Gábor: A XVII-XVIII. század filozófiája - áttekintés Bacontől Helvétius-ig
FLN-207 és FIL-214
kedd 10-11h30

Az újabban kora-újkornak illetve hagyományosan felvilágosodásnak nevezett két évszázad filozófiai törekvéseit tekintjük át, törekedve arra, hogy ne csak a hagyományosan előtérbe állított vonulatok kapjanak szót, hanem a két korszak a maga összetettségében jelenjen meg. Igyekszünk majd elmosni a szokásos racionalizmus-empirizmus megkülönböztetés kontúrjait, és szó lesz olyan szerzőkről is, akik nem illeszthetők be a racionalista empirizmus vagy empirista racionalizmus kánonjába, mert az iskolafilozófiához, vagy esetleg a természetes mágiát kedvelő irányzathoz tartoznak. Szót ejtünk majd arról is, mi történt a magyar területek gondolkodásában ebben az időszakban, de a felvilágosodást eleve is a maga sajátságos kettősségében fogjuk vizsgálni, mint ami egyszerre tűz ki s próbál elérni általános emberi célokat és őrzi meg mégis nemzeties sokszínűségét. Bacon lesz a kiindulópontunk, aki reneszánsz és kora-újkor, tudomány és mágia határán áll, s Helvétius-szal fogunk zárni, aki a kanti kritikák kortársaként írt antropológiai rendszert. Nyomon követjük a „matematikai észrendszer” eszméjének kialakulását és sorsát, különös figyelemmel ismeret-metafizika és etika először Descartes-nál határozott alakot öltő megalapozási viszonyrendszerére.