A KURZUS A RÉGI RENDSZERBEN KERÜL MEGHIRDETÉSRE, FILOZÓFIA SZAKOS HALLGATÓK SZÁMÁRA.
 ÚJ B.A. HALLGATÓK NEM VEHETIK FEL. 

Kurzus kódja: FLN-108.02	
Kurzus megnevezése: Bevezetés a nyelvfilozófiába	
Kurzus előadója: Zvolenszky Zsófia	
Kurzus helye és ideje: MUK I/222, szerda 15–16.30
Első szeminárium: 2006. szeptember 13. 
Megjegyzés: Túljelentkezés esetén a feliratkozás csak azok számára garantált, akik az első szemináriumon részt vesznek.	

Kurzus előfeltétele(i): nincs	
A jegyszerzés módja(i): esszé írása és átírása (a szemináriumi jegy 40+30%-a), az olvasmányokról rövid tesztek (20%), órai hozzászólások (10%) 	
Követelmények: félév közben a kötelező irodalom folyamatos feldolgozása, rövid tesztek, órai részvétel; esszé írása, majd átírása és bővítése	

Kurzus leírása, tematikája:
Szavaink, mondataink tárgyakról, emberekről, eseményekről – a világ dolgairól – szólnak, azokra utalnak. Nyilvánvalónak tűnik, hogy mindebben a szavak és mondatok jelentése fontos szerepet játszik. De pontosan miféle szerepet? A válasz egyáltalán nem egyszerű. Vegyük például a két mondatot:
Mark Twain híres író volt. 
Samuel Clemens híres író volt. 
Az első jelentése miben különbözik a másodikétól? Hiszen mindkettő ugyanarról a személyről szól: akit Samuel Clemensnek hívtak, de „Mark Twain” néven vált híressé. Viszont – Gottlob Frege szerint – nem jelentheti ugyanazt a két mondat, ha az egyikben (például az elsőben) racionálisan hihetünk anélkül, hogy a másik mellett is elköteleznénk magunkat. Ebben rejlik Frege „rejtvénye”, mely a XX. századi nyelvfilozófia kiindulópontja. A szemináriumon a jelentés fogalmát vizsgáljuk ebből a problémakörből kiindulva, az analitikus filozófia eszköztárának segítségével. 

Szeminárium, maximum 25 fő. 	

Kurzushoz tartozó kötelező irodalom:
Farkas Katalin – Kelemen János: Nyelvfilozófia. Áron Kiadó, Bp. 2000. (részletek)
Mark Sainsbury: „Filozófiai logika”. In A. C. Grayling (Szerk.), Filozófiai kalauz. Akadémiai Kiadó, Bp. 1997. (részletek)

Saul Krike: „Azonosság és szükségszerűség”. In: Farkas – Huoranszki (Szerk.), Metafizika. ELTE–Eötvös Kiadó, Bp. (2004). (részlet) 
Bertrand Russell: „A denotálásról”. Világosság 2005/12. 
Ruzsa Imre: „Russell kontra Frege”. In: Ruzsa (Szerk.), Tertium non datur. Osiris, Bp., 2000. 
Peter F. Strawson: „A referálásról”. In: I. M. Copi – J. A. Gould (Szerk.): Kortárs tanulmányok a logikaelmélet kérdéseiről. Gondolat, Bp. 1985.
Gottlob Frege: Logikai vizsgálódások. Osiris, Bp. 2000.
Gottlob Frege: „Logikai vizsgálódások I: A gondolat” (részlet)
Gottlob Frege: „Jelentés és jelölet” (megtalálható még: Copi – Gould, fent)
Pléh – Síklaki – Terestyéni (Szerk.): Nyelv – Kommunikáció – Cselekvés. Osiris, Bp. 1997.
J. L. Austin: Tettenért szavak – részlet.
Paul H. Grice: „Jelentés”.  
Paul H. Grice: „A társalgás logikája”.
Forrai Gábor – Szegedi Péter (Szerk.): Tudományfilozófia. Áron Kiadó, Bp. 1999. 
W. V. O. Quine: „Az empirizmus két dogmája”.

Kurzushoz tartozó ajánlott irodalom: –