A kurzus kódja: FLN-226.04	
A kurzus megnevezése: Az értelem és az akarat szerepe az etikában	
A kurzus előadója: Orthmayr Imre	
A kurzus helye és ideje: MÚK I/ Bence György terem, hétfő 17:00-18:30	

A kurzus előfeltétele(i): 	
A jegyszerzés módja(i): Gyakorlati jegy a szorgalmi időszakban nyújtott teljesítmény alapján. 	
Követelmények: (1) az órákon való aktív szerepelés a megadott szövegek ismeretében, (2) 15 perces szemináriumi előadás valamelyik műről, (3) 4-5 oldalas házi dolgozat valamely másik műről.	

A  kurzus leírása, tematikája:
A vizsgálódások tárgyát azok a klasszikus erkölcsfilozófiai elképzelések alkotják, amelyek az értelemben és az akaratban látják az erkölcsi cselekvés  megkülönböztető ismérvét vagy forrását. Platóntól Kantig tekintjük át ennek az elképzelésnek a szószólóit és e felfogás különböző típusvariánsainak képviselőit.
     Részletesebben: Az emberi cselekvések magyarázatában  három összetevőnek szokás jelentős szerepet tulajdonítani: az értelemnek, az érzelmeknek és az akaratnak. E három összetevő jelentőségét mindazonáltal igen eltérően értékelik a filozófusok. Egyesek  az értelem, mások az érzelmek jelentőségét hangsúlyozzák. Az akaratnak hol központi jelentőséget tulajdonítanak, hol megkérdőjelezik puszta létét is. Az álláspontoknak ugyanez a sokfélesége figyelhető meg az erkölcsi cselekvésekkel kapcsolatos elmélkedésekben, vagyis az etikában is. Az erkölcsi cselekvések magyarázatában is éles ellentét figyelhető meg a racionalista és emotivista elméletek között. Jelen szeminárium az intellektualista és a racionalista etikai elméletek áttekintésére törekszik. Az intellektualista elméletek az erkölcsi motivációban, a racionalista elméletek az erkölcsi megismerésben tulajdonítanak kitüntetett szerepet az értelemnek. Az akarat pedig az értelem előírásainak a végrehajtójaként jelenik meg többnyire ezekben az elméletekben.

A kurzushoz tartozó kötelező irodalom:
Platón: Állam, 354a-354c, 368a-369b, 433a-444b.
Arisztotelész: Nikomakhoszi Etika, I-III.  és VII. könyv.
Sztobaiosz: Zénon és a többi sztoikus tanítása a filozófia etikai részéről. 
Epiktétosz: Kézikönyvecske.
Szent Ágoston: A szabad akaratról.
Descartes: A lélek szenvedélyei, I. rész.
Spinoza: Etika, IV-V. rész.
Hobbes: Leviatán, 1-6. fejezet.
Locke: Értekezés az emberi értelemről, I. kötet, II. könyv, XXI. fejezet.
Butler: Az emberi természetről, avagy az ember mint erkölcsileg cselekvő alany.
Clarke: Értekezés a természetes vallásról.
Hume: Értekezés az emberi természetről, II. könyv, III. rész, 1-9. szakasz; III. könyv, I. rész.
Reid: Értekezés az ember aktív erőiről.
Kant: Az erkölcsök metafizikájának alapvetése, I. rész, 1-19. bek., II. rész 10-76. bek.,