A kurzus kódja: FLN-300.11, FL-300.11/EC	
A kurzus megnevezése: 	
A kurzus előadója: Kelemen János prof.	
A kurzus helye és ideje: I/122-123. Szerda 18.00-19.30.	
A kurzus előfeltétele(i): FLN-402, angol, francia vagy német nyelvismeret	
A jegyszerzés módja(i): kollokvium	
Követelmények: előadásokon való részvétel, az előadások anyagának feldolgozása, az egyes kérdéskörökhöz a bibliográfiából kiválasztandó szakirodalom ismerete 	
	
A kurzus leírása, tematikája:
                           A történelmi megismerés problémája a XX. században
A kurzus célja, hogy a történelemfilozófiát mint a történeti megismerés elméletét mutassa be, s feldolgozza a történeti megértésről és magyarázatról, illetve a történetírás és az elbeszélés logikájáról szóló főbb huszadik századi elméleteket. Az alábbi témajegyzék után szereplő irodalomjegyzék az előadás témájához tartozó válogatott bibliográfiáját tartalmazza. Az egyes témakörökhöz feldolgozandó irodalmat a bibliográfia alapján a kurzus bevezető óráján beszéljük meg.

I) Néhány kiinduló kérdés. 

Lehetséges-e történetfilozófia és milyen értelemben? (Szubsztantív történelemfilozófiák versus kritikai és analitikus történelemfilozófia)
A történelem: művészet vagy tudomány? 
A történelem leíró vagy magyarázó tudomány? 
Ténytudomány-e a történelem?
Milyen szerepet játszik a történeti ismeret megszervezésében az „esemény” és a struktúra fogalma?
A történetírás inkább elsősorban „elbeszélés” vagy „strukturális leírás”?
Van-e sajátos „történeti tapasztalat?
Létezik-e a múlt? Mi ismerhető meg a múltból, s egyáltalán megismerhető-e a múlt? 

II. Néhány válasz a kérdésekre.

1) A történelem az esztétika része: Benedetto Croce első álláspontja.
A történelem a logika része: Benedetto Croce második álláspontja.
A történelemfilozófia a történeti megismerés metodológiája: Benedetto Croce.
Irodalom: 
(Benedetto Croce: A történelem filozófiája. In: Benedetto Croce, A szellem filozófiája)

2) A történelmi megismerés fő formája a megértés. (A történeti megértés különböző értelmezései, a történeti megismerés mint a szereplők gondolatainak újragondolása.)
(Felhasználható rodalom:          
- Collingwood, A történelem eszméje, V. rész (Epilógus)
- Popper, Objective Knowledge. 4/12. “Comparison with Collingwood’s Method of Subjectice Re-enactment”)

3) A történelem magyarázó tudomány, mely átfogó kauzális törvények segítségével magyarázza a múlt eseményeit. (A történelmi magyarázat „covering law” modellje.) 
(Felhasználható irodalom:      
- K. R. Popper, A historicizmus nyomorúsága
- Hempel, “Explanation in Science and in History”
- M. Mandelbaum, The Anatomy of Historical Knowledge
- Davidson, “Hempel on Explaining Action”
- M. Mandelbaum, The Problem of Historical Knowledge
- P. Gardiner, The Nature of Historical Explanation
- G. H. von Wright, Magyarázat és megértés)

4) A történelem nem magyarázó tudomány. (A „covering law” modell kritikája és alternatívái)
(Felhasználható irodalom:       
W. Dray, Laws and Explanation in History, Oxford 1957
- W. Dray, Philosophy of History
- Mink, The Anatomy of Historical Understanding
Berlin, “Történelmi szükségszerűség”
Berlin, “The Concept of Scientific History”)

5) A történelem magyarázó tudomány, de a történeti magyarázatok sajátos, nem kauzális törvényeken alapuló magyarázatok. (A történeti magyarázat struktúrájának nem kauzális rekonstrukciói: funkcionális, intencionális, narratív magyarázat-típusok)
 (Felhasználható irodalom:
- G. H. von Wright, Magyarázat és megértés
- G. A. Cohen, Karl Marx’s Theory of History. IX. “Functional Explanation.”
- Danto, Narration and Knowledge
- W. Gallie, Philosophy and the Historical Understanding
- E. H. Carr, Mi a történelem?
- D. Carr, Time, Narrative and History)

III. A történelem mint elbeszélés
(Felhasználható irodalom:
- Paul, Ricœur Temps et récit I. II. III. Seuil, Paris 1983. 1984. 1985.
- Thomka Beaáta (Szerk), Történet és Fikció. Narratívák 2. Kijárat, Bp. 1998.  
- Thomka Beáta (Szerk.), A történelem poétikája. Narratívák 4. Kijárat, Bp. 2000.)

IV. Strukturalista, posztstrukturalista, „poszt-analitikus” (posztmodern?) történelemfilozófia:  
(Felhaszhnálható irodalom:
Hayden White, A történelem terhe
Danto, “The Decline and Fall of the Analytical Philosophy of History”
Hayden White, Metahistory)

	

A kurzushoz tartozó ajánlott irodalom, bibliográfia

Berlin, “Történelmi szükségszerűség”. In: Berlin, Négy esszé a szabadságról. Európa, Bp. 1990.

M. Bloch, A történész mestersége. Osiris, Bp. 1996.

E. H. Carr, Mi a történelem? Osiris, Bp. 1995.

G. A. Cohen, Karl Marx’s Theory of History. Princeton U. Pr. Princeton, 1978. IX. “Functional Explanation.”

Collingwood, A történelem eszméje. Gondolat, Bp. 1987. V.

Benedetto Croce: A történelem filozófiája. In: Benedetto Croce, A szellem filozófiája. Gondolat, Bp. 1987. 549-640.

Danto, “The Decline and Fall of the Analytical Philosophy of History.” In: F. Ankersmit – Hans Kellner, A New Philosophy of Histrory. Reaktion Books, London 1995.

Danto, Narration and Knowledge. Columbia U. Pr. N. Y. 1985.

Davidson, “Hempel on Explaining Action. In: Davidson, Actions and Events. Clarendon Pr., Oxford 1980.

W. Dray, Laws and Explanation in History, Oxford 1957

W. Dray, Philosophy of History.  E. and M. Beardsley Ed. Prentice-Hall, N. J. 1964.

W. Dray (Ed), Philosophical Analysis and History. Harper and Row, N. Y. – London 1966.

G. Duby – G. Lardreau, Párbeszéd a történelemről. Akadémiai Kiadó, Bp. 1993. 

Haskell Fain, Between Philosophy and History. Princeton, 197O.

W. Gallie, Philosophy and the Historical Understanding. N. Y. 1964.

P. Gardiner, The Nature of Historical Explanation. Oxford, 1952.

M. Mandelbaum, The Problem of Historical Knowledge. New York, 1938.

M. Mandelbaum, The Anatomy of Historical Knowledge. The Johns Hopkins U. Press, Baltimore – London 1977.

Oakeshott, Experience and Its Modes. Cambridge Univerity Press, London 1978. (1933)

Passmore, “Explanation in Everyday Life, in Science, and in History” In: G. H. Nadel (Ed), Studies in the Philosophy of Hsrtory. Harper,  N. Y. 1965.

Popper, Objective Knowledge. Clarendon Pr. Oxford, 1979. 4./12. “Comparison with Collingwood’s Method of Subjectice Re-enactment”.

K. R. Popper, A historicizmus nyomorúsága. Budapest: Akadémiai Kiadó, 1989.

Putnam, Reason Truth and History. Cambridge U. Pr. Cambridge 1981. 5., 6.

Paul, Ricœur Temps et récit I. II. III. Seuil, Paris 1983. 1984. 1985.

Thomka Beaáta (Szerk), Történet és Fikció. Narratívák 2. Kijárat, Bp. 1998.  

Thomka Beáta (Szerk.), A történelem poétikája. Narratívák 4. Kijárat, Bp. 2000.

Hayden Hayden White, A történelem terhe Osiris, Bp. 1997.

White, Metahistory: The Historical Imagination in Nineteenth-Century Europe, Baltimore, 1973.

H. White, Tropics of Discourse, Baltimore, 1978.

H. White, The Content of the Form, Baltimore, 1987.

M. G. White, Foundations of Historical Knowledge. N. Y. 1965.

G. H. von Wright, Magyarázat és megértés. In: Bertalan László (Szerk.), Magyarázat, megértés, előrejelzés. Tömegkommunikációs Kutatóközpont, Bp. 1987.