Kurzus kódja: BBN-ETI-101.03	
Kurzus megnevezése: Az emberi természet problémája a filozófiában (The Problem of Human Nature in Philosophy)	
Kurzus előadója: Orthmayr Imre	

Kurzus előfeltétele(i): -	
A jegyszerzés módja(i): kollokvium	
Követelmények: a vizsgairodalomban megadott szövegek ismerete	

Kurzus leírása, tematikája:

A filozófiai gondolkodásnak mindig kitüntetett tárgya volt az ember. Mindig fontos kutatási témája volt az a kérdés, létezik-e valamilyen alapvető emberi természet, melyek a legfontosabb sajátosságai, mennyire változtatható meg, és hogyan befolyásolja az emberi gondolkodást és cselekvést. Különösen az etika és a politikai filozófia nem nélkülözheti az antropológiai megalapozást, de Hume szerint minden filozófiai diszciplínának az emberi természet ismeretén kell alapulnia. Az előadás a klasszikus filozófia különböző korszakainak reprezentatív emberképét mutatja be. Mint ahogy mindennapi tapasztalatunk is azt mutatja, hogy sok egymásnak ellentmondó érzés, vágy, megfontolás irányít bennünket, úgy a filozófiai emberképeknek is jellegzetes vonása, hogy az emberi természetet egymással ellentétes vonások dichotómiájában írják le. A kurzus e különféle típusú ellentétekre irányítja  a figyelmet filozófiatörténeti megközelítésben (antikvitás, hellenizmus, patrisztika, középkor, újkori filozófia) a következő tematikus bontásban:

1.  Mi a filozófiai antropológia?

2.  Az emberi természet dichotómiái és konfliktusai

3.  Az ész és a szenvedélyek ellentéte

4.  Egoizmus és altruizmus

5.  Az érdekek és a szenvedélyek

6.  Az emberi természet állandósága és változékonysága

7.  Az akarat szerepe az etikában és a filozófiai pszichológiában

8.  A erények szerepe az emberi természetben

9.  A személy önazonosságának problémája

10.  Test és lélek viszonya 

Kurzushoz tartozó kötelező irodalom:

Aquinói Szent Tamás: Előadások a Tízparancsolatról, 1128-1192, Seneca Kiadó 
      1993, 13-67. o.

Arisztotelész: Nikomakhoszi Ethika, II. könyv, Budapest, Magyar Helikon 1971, 32-51. o.

Barth, Paul: A sztoa filozófiája, III. szakasz, 4. fejezet: „A lelki élet jelenségei”, Farkas  
      Lőrinc Imre Könyvkiadó 1998, 62-76., 248-249. o.

Elster, Jon: A társadalom fogaskerekei, 5-6.  fejezet. Budapest,  Osiris Kiadó 1997, 49-66. o.

Gehlen, Arnold: Az ember, „Bevezetés, 1., 8.”. Budapest, Gondolat Kiadó 1976, 7-24.,  
       85-101. o.

Forrai Gábor: A jelek tana. Locke ismeretelmélete és metafizikája, 10. „Az elme”,  
      Budapest, L'Harmattan 2005, 260-295. o.

Helvetius, Claude-Adrien: Az emberről. Értelmi képességeiről és neveltetéséről. 
     „Bevezetés”, Budapest, Tankönyvkiadó 1962, 9-14. o. 

Hobbes, Thomas: Leviatán, 13. fejezet, Budapest, Magyar Helikon 1970, 106-110. o.

Hume, David : Értekezés az emberi természetről, „Bevezető”; I. könyv, IV. rész, 6. szakasz;  
       II. könyv, III. rész, 3-8. szakasz,  III. könyv, II. rész, 7. szakasz. Budapest, Gondolat  
       Kiadó 1976, 14-20., 338-353., 542-572., 723-729. o.

Hume, David: Tanulmány az emberi értelemről, 8. fejezet, I. rész, Budapest, Magyar 
      Helikon 1973, 125-146. o. 

Miller, David (szerk.): Politikai filozófiák enciklopédiája: az „Emberi természet” 
szócikk. Budapest, Kossuth Könyvkiadó 1995, 109-114. o.

Rapoport, Anatol: „A döntéshozatal pszichológiája”. In: Pápai Zoltán és Nagy Péter    
      szerk.: Döntéselméleti szöveggyűjtemény. Budapest, Aula Kiadó 1991, 95-110. o.

Ross, Sir David: Arisztotelész, V. fejezet, „Pszichológia”, Budapest, Osiris Kiadó 1996,   
      169-199. o.

Rousseau, Jean-Jacques: „Értekezés az emberi egyenlőtlenség eredetéről és alapjairól”,  
I. rész, in Értekezések és filozófiai levelek, Budapest, Magyar Helikon 1978, 87- 121. o.  

Sztobaiosz: „Zénón és a többi sztoikus tanítása a filozófia etikai részéről”. In Steiger Kornél  
     (szerk.): Sztoikus etikai antológia, Budapest, Gondolat Kiadó 1983, 181-237. o.

Kurzushoz tartozó ajánlott irodalom: 

Hársing László: Az európai etikai gondolkodás, Miskolc, Bíbor Kiadó 2001.

Az előadások szövegében és a vizsgairodalomban szereplő klasszikus filozófusok vonatkozásában  a könyv alább megjelölt fejezetei teremtenek kronológiai és eszmetörténeti rendet. A kérdéses filozófusok nézeteinek és ezek eszmetörténeti kontextusának jobb megértéséhez komoly segítséget jelent e fejezetek tanulmányozása.

  2. Preszókratikus etikai gondolkodók (19-23. o.)
  3. Az etika mint filozófiai diszciplína (25-37. o.)
  4. A hellén-római etika (39-50. o.)
  5. Az egyházatyák kora (51-61. o.)
  7. A skolasztika etikája (75-85. o.)
  8. Reneszánsz etikája (87-95. o.)
11. Brit etikusok a 17. és 18. században (115-123. o.)
12. A racionalizmus etikája (125-138.)
14. A német idealizmus etikája (145-152. o.)
15. Az életfilozófia képviselőinek etikája (153-161. o.)