Tudományelmélet
FL–224/b
FLN 224/b
Szécsényi Tibor
Szimbolikus Logika és
Tudománymetodológia tsz.

A kurzus tárgya: A szeminárium a Tudományfilozófia kollokvium tematikáját egészíti ki a 20. századi tudományfilozófiai vitákban leggyakrabban használt logikai fogalmak és tételek kritikai ismertetésével, a főbb elméletfelfogások bemutatásával.
Feltételezett ismeretek: Az elsőrendű logika szintaktikai és szemantikai felépítésének ismerete. A tudományfilozófia 20. századi történetének alapszintű ismerete.

1.	A metalogika elemei
	Logikai elméletek megalapozása és felépítése. A konzisztencia, negációteljesség, eldönthetőség és definiálhatóság fogalma. A vonatkozó tételek: teljességi tétel, kompaktsági tétel, Skolem – Löwenheim-tételek, Gödel inkomplettségi tételei, Church-tétel, Tarski definiálhatósági tétele, Craig-lemma, Robinson-tétel és Beth-tétel.

2.	A szintaktikai elméletfelfogás
	A demarkációs probléma. Tudomány és nem-tudomány. A tudományos elméletek szerkezete. Az elméletek nyelve. Empíria és elmélet. Fizikalizmus. 

3.	A tudományos magyarázat problémái
	Magyarázat és megértés. A teoretikus terminusok szerepe. A Craig-féle kiküszöbölési eljárás. A Ramsey-féle kiküszöbölési eljárás. Az elméletalkotó Hempel-féle paradoxona. A konfirmációs paradoxon.

4.	Példák
	A halmazelmélet, az aritmetika és a geometria axiómatikus elméletei.

5.	A szemantikai elméletfelfogás
	Beth és van Fraassen elméletfelfogása. Az elméletek modelljei és a tudományos fogalmak jelentése. A Suppes-féle halmazelméleti predikátum és alkalmazásai.

6.	Példák
	A Galilei-Newton féle tér-idő elmélet és a klasszikus pontmechanika.

7.	A strukturalista elméletfelfogás
	Az elméletrekonstrukció Sneed-féle módszere. Interteoretikus relációk. Néhány fizikai elmélet rekonstruálása.

Szemináriumok: Csütörtök, 4-5.30, Puskin u. 4. fsz 

Ajánlott irodalom:

Carnap, R.
	Testability and meaning,  Philosophy of Science, 4 (1937), 1 -- 30.
Carnap, R.
The methodological character of theoretical concepts, in: Feigl, H. and M. Scriven (eds.),  Minnesota Studies in the Philosophy of Science I, Univ. of  Minnesota Press, Minneapolis, 1956, 38 --76.
Hempel, C. G.
	Aspects of scientific explanation, Free Press, New York, 1965, 173 -- 226.
Suppe, F. (ed.),
	The structure of scientific theories, U. of Illinois Press, Illinois, 1974, 5 -- 118.
Tuomela, R.
	Theoretical concepts, Springer-Verlag, Wien, 1973, 1 -- 68, 106 -- 171.
Feferman, S.
Two notes on abstract model theory I, Fundamenta Mathamatica, 82 (1974), 153 -- 165.
Beth, E.
Semantics of physical theories,  in: Freudanthal, H. (ed.), The concept and the role of the model in mathematics and natural and social sciences, D. Reidel, Dordrecht, 1961, 48 -- 51.
van Fraassen, B.,
On the extension of Beth's semantics of physical theories, Philosophy of Science, 37 (1970), 325 -- 339.
van Fraassen, B.
	The scientific image, Clarendon Press, Oxford, 1980, 1 -- 96.
da Costa,  Newton C. A. and R. Chuaqui
	On Suppes set theoretical predicates, Erkenntnis, 29 (1988), 95 -- 112.
da Costa, Newton C. A. and S. French
The model-theoretic approach in the philosophy of science, Philosophy of Science, 57 (1990), 248 -- 265.
Sneed, J. D.
	The logical structure of mathematical physics, D. Reidel, Dordrecht, 1981.
Balzer, W., C. U. Moulines, and J. D. Sneed
	An architectonic for science, D. Reidel, Dordrecht, 1987.
Balzer, W., D. A. Pearce, and H.-J. Schmidt (eds.)
	Reduction in science, D. Reidel, Dordrecht, 1984.