Kurzus kódja:* FLN 108, FL 228, BBN-FIL-312, BBN-ENY-458.01 – BBN- ENY-458sz.01	
Kurzus megnevezése: Nyelvfilozófia szeminárium	
Kurzus megnevezése angolul: Philosophy of Language Seminar	
Kurzus előadója: Zvolenszky Zsófia 	
Kurzus helye és ideje: MUK i/221, (ELTE BTK Filozófia Intézet), péntek 14:15–15:45
Óramegbeszélés: 2008. február 15.	
Oktató elérhetősége: 
email: zvolenszky@nyu.edu
honlap: philosophy.elte.edu/zvolenszky (a kurzus weboldala elérhető itt)
fogadóóra: MUK i/226 (ELTE BTK Filozófia Intézet, Logika Tsz.)
szerda 17:00–19:00	

Kurzus előfeltétele(i): nincs	
A jegyszerzés módja(i): szeminárium	
Követelmények: 
minden óra elején villámteszt (összesen az érdemjegy 20%-a) 
2 kiselőadás tartása – egy referátum, egy opponensi vélemény (20+10%) 
rövid, ötoldalas esszé írása és átírása (25+15%) 
órai hozzászólások (10%)	

Kurzus leírása, tematikája:
Szavaink, mondataink tárgyakról, emberekről, eseményekről – a világ dolgairól – szólnak, azokra utalnak. Nyilvánvalónak tűnik, hogy mindebben a szavak és mondatok jelentése fontos szerepet játszik. De pontosan miféle szerepet? A válasz egyáltalán nem egyszerű. Vegyük például a két mondatot:
Mark Twain híres író volt. 
Samuel Clemens híres író volt. 
Az első jelentése miben különbözik a másodikétól? Hiszen mindkettő ugyanarról a személyről szól: akit Samuel Clemensnek hívtak, de „Mark Twain” néven vált híressé. Viszont – Gottlob Frege szerint – nem jelentheti ugyanazt a két mondat, ha az egyikben (például az elsőben) racionálisan hihetünk anélkül, hogy a másik mellett is elköteleznénk magunkat. Ebben rejlik Frege „rejtvénye”, amely a XX. századi nyelvfilozófia kiindulópontja. A szemináriumon a jelentés fogalmát vizsgáljuk ebből a problémakörből kiindulva, az analitikus filozófia eszköztárának segítségével.  	

Kurzushoz tartozó kötelező irodalom:
J. L. Austin: Tettenért szavak – részlet. (Fordította Pléh Csaba) In Pléh – Síklaki – Terestyéni (Szerk.): Nyelv – Kommunikáció – Cselekvés. Osiris, Bp. 1997.
Farkas Katalin – Kelemen János: Nyelvfilozófia. Áron Kiadó, Bp. 2000. (részletek)
Gottlob Frege: „Jelentés és jelölet”. (Fordította Máté András) In Gottlob Frege: Logikai vizsgálódások. (Szerk. Máté András) Osiris, Bp. 2000.
Gottlob Frege: „Logikai vizsgálódások I: A gondolat”. (Fordította Máté András) Gottlob Frege: Logikai vizsgálódások. (Szerk. Máté András) Osiris, Bp. 2000. (részlet)
Paul Grice: „Jelentés”. (Fordította Terestyéni Tamás) In Pléh – Síklaki – Terestyéni (Szerk.): Nyelv – Kommunikáció – Cselekvés. Osiris, Bp. 1997.
Paul Grice: „A társalgás logikája”. (Fordította Pléh Csaba) In Pléh – Síklaki – Terestyéni (Szerk.): Nyelv – Kommunikáció – Cselekvés. Osiris, Bp. 1997.
Tördelési hibáktól mentes változat elérhető: http://philosophy.elte.hu/zvolenszky/grice.pdf
Saul Kripke: Megnevezés és szükségszerűség. (Fordította Bárány Tibor, szerk. Zvolenszky Zsófia) Akadémiai Kiadó, Bp. 2007. (részletek)
W. V. O. Quine: „Az empirizmus két dogmája”. (Fordította Faragó-Szabó István) In Forrai Gábor – Szegedi Péter (Szerk.): Tudományfilozófia. Áron Kiadó, Bp. 1999. 
Bertrand Russell: „A denotálásról”. (Fordította Simonyi András) Világosság 2005/12. 
Letölthető: http://www.vilagossag.hu/pdf/20060109091403.pdf
Mark Sainsbury: „Filozófiai logika”. In A. C. Grayling Filozófiai kalauz. (Fordította Farkas Katalin) Akadémiai Kiadó, Bp. 1997. (részletek)
Peter Strawson: „A referálásról”. In I. M. Copi – J. A. Gould (Szerk.): Kortárs tanulmányok a logikaelmélet kérdéseiről. Gondolat, Bp. 1985.	

A kurzushoz tartozó ajánlott irodalom: 
Ruzsa Imre: „Russell kontra Frege”. In Ruzsa Imre (Szerk.) Tertium non datur. Osiris, Bp. 2000.	

* Megjegyzés: Az oktatóval való előzetes egyeztetés alapján az FLN 107 és FL 227 kódok teljesíthetőek az itt felsorolt szemináriumi követelmények abszolválásával.