Kurzus kódja:* FLN 350.50–FLN 300.50; FL 350.50– FL 300.50; P/FIL/LOG-109; ENN 327.13–ENN328.13	
Kurzus megnevezése: Kripke: Megnevezés és szükségszerűség, műhelyszeminárium	
Kurzus megnevezése angolul: Kripke’s Naming and Necessity, research seminar	
Kurzus előadója: Zvolenszky Zsófia	
Kurzus helye és ideje: MUK i/208 (ELTE BTK Filozófia Intézet), szerda 14–17.00	
Oktató elérhetősége: 
email: zvolenszky@nyu.edu
honlap: philosophy.elte.edu/zvolenszky (a kurzus weboldala elérhető itt)
fogadóóra: MUK i/226 (ELTE BTK Filozófia Intézet, Logika Tsz.)
szerda 17:00–19:00
Óramegbeszélés: 2008. február 13.	

Kurzus előfeltétele(i): a 2007. őszi félév Kripke-olvasószemináriuma 
(kód: FLN 350.31 vagy FLN 350.31 vagy ENN 327.16 – ENN 328.16) 
– doktoranduszoknak: az oktatóval való egyeztetés alapján	
A jegyszerzés módja(i): emeltszintű műhelyszeminárium (doktoranduszoknak is)	
Követelmények: 
– minden órára egyoldalas kommentár írása (response paper) (összesen az érdemjegy 30%-a) 
– órai hozzászólások + (amikor sorra kerül a hallgató) szemináriumi jegyzőkönyv készítése (20 + 10%)
– 8–10 oldalas esszé írása (40%)	

Kurzus leírása, tematikája: 
A „Megnevezés és szükségszerűség” megjelenése sokak szerint a huszadik század második felének egyik legfontosabb filozófiai eseménye volt: Kripke művét sokan a korszak egyik legjelentősebb (ha nem a legjelentősebb) filozófiai műveként tartják számon, amely elsöprő hatást gyakorolt nemcsak a nyelvfilozófiára, de a metafizikára, az ismeretelméletre és az elmefilozófiára is.

Kripke kiindulópontja a Frege és Russell neve által fémjelzett elmélet, amely a tulajdonneveket határozott leírásoknak felelteti meg, ezen felül pedig kimondja: az a fregei Sinn egyik feladata, hogy meghatározza a tulajdonnevek referenciáját. A bevett névelméletek részletes kritikája során Kripke elhatárolja a szükségszerűség metafizikai fogalmát az aprioricitás ismeretelméleti fogalmától. Ezáltal újszerű választ adhatunk számos, korábban háttérbe szorított metafizikai kérdésre - például az emberek, dolgok, fajták és az elme természetével kapcsolatos kérdésekre. Az akcidentális és lényegi tulajdonságok megkülönböztetésével kapcsolatos ellenvetések hatástalanná válnak: amennyiben elfogadjuk, hogy például Nixonnak lényegi tulajdonsága, hogy ember, az aranynak pedig az, hogy fém, akkor el kell fogadnunk, hogy léteznek (metafizikailag) szükségszerű a posteriori állítások - jelesül a „Nixon ember” és „az arany az fém”. Kripke szerint a merev jelölők közti azonosságállítások – közöttük például az elme és a test azonossága, már amennyiben elfogadjuk a test és az elme azonosságának tézisét –, valamint a tudományos azonosságok (például „a hő az molekulák mozgása”) szintén a szükségszerű a posteriori igazságok közé tartoznak. Ezek az állítások egy általános ismeretelméleti kérdést is felvetnek, méghozzá az elgondolhatóság és a lehetőség viszonyával kapcsolatban: miért tartjuk elképzelhetőnek, hogy kiderüljön, hogy, az arany az nem is fém, miközben nem lehetséges, hogy ne volna fém? Kripke kötete alapvetően megváltoztatta az analitikus filozófia módszertanát, érvelési stratégiáját, és új irányt adott az elme és a test azonosságát állító tézisek körül folyó vitáknak.

A szeminárium a 2007. őszi olvasószeminárium folytatása; a tematika a résztvevő hallgatók preferenciái alapján a következő témakörökből tevődik össze: 
1. Viselő nélküli nevek
2. Putnam externalizmusa
3. Elgondolhatóság és lehetőség: a test-elme probléma
4. Direkt referencia elmélet
5. A lehetséges világok metafizikája
6. Leíró elméletek Kripke után
7. Esszencializmus

A kurzushoz tartozó kötelező irodalom: (inkluzív lista)
*Caplan, Ben 2005/2005. Üres nevek (ford. Vecsey Zoltán). In Szabó–Vecsey 2005, 135–145.
*Chalmers, David J. 2002/2003. A kétdimenziós szemantika alapjai (ford. Szabó Erzsébet). In Szabó–Vecsey 2003, 70–83. 
Devitt, Michael 1981. Designation. New York: Columbia University Press.
*Donnellan, Keith 1966. Reference and Definite Descriptions. Philosophical Review 75, 281–304. 
Donnellan, Keith 1970. Proper Names and Identifying Descriptions. Synthese 21, 335–358.
Donnellan, Keith 1974. Speaking of Nothing. Philosophical Review 83, 3–31.
Evans, Gareth 1973. The Causal Theory of Names. Proceedings of the Aristotelian Society, Supplementary Volume 47, 187–208. 
Evans, Gareth 1982. The Varieties of Reference. Oxford: Oxford University Press. 
Gendler, Tamar Szabó – Hawthorne, John 2002. Conceivability and Possibility. Oxford: Clarendon Press. (válogatott tanulmányok)
Kaplan, David 1989a (1977). Demonstratives. In Themes from Kaplan. Joseph Almog, John Perry és Howard Wettstein (eds.), Oxford: Oxford University Press, 481–563. (részletek) 
Kaplan, David 1989b. Afterthoughts. In Themes from Kaplan. Joseph Almog, John Perry és Howard Wettstein (eds.), Oxford: Oxford University Press, 565–614. (részletek) 
Kaplan, David 1990. Words. Proceedings of the Aristotelian Society, Supplementary Volume 64, 93–119.
Kripke, Saul 1973. Reference and Existence: The John Locke Lectures for 1973. Kézirat.
Kripke, Saul 1979. A Puzzle about Belief. In Meaning and Use. Avishai Margalit (ed.), Dordrecht: D. Reidel, 239–283.
Kripke, Saul 1977. Speaker’s Reference and Semantic Reference. Midwest Studies in Philosophy II, 255–276. Reprint in Contemporary Perspectives int he Philosophy of Language. Peter A. French, Theodore E. Uehling, Jr. és Howard K. Wettstein (eds.), Minneapolis: University of Minnesota Press, 6–27
Kripke, Saul 1980/2007 (1972). Megnevezés és szükségszerűség (ford. Bárány Tibor). Zvolenszky Zsófia (szerk.), Budapest: Akadémiai Kiadó. 
Lewis, David 1986. The Plurality of Worlds. Oxford: Basil Blackwell.
Lewis, David. 1978. Truth in Fiction. American Philosophical Quarterly 15, 37–46. Reprinted in David Lewis: Philosophical Papers 1 (1983).
Loux Michael J. (ed.),1979. The Possible and the Actual. Ithaca, New York: Cornell University Press. (válogatott tanulmányok)
Plantinga, Alvin 1973. Transworld Identity or Worldbound Individuals? In Logic and Ontology. Milton Munitz (ed.), New York: NewYork University Press 193–212. Reprint in Loux 1979.
Putnam, Hilary 1962. It Ain’t Necessarily So. Journal of Philosophy 59, 658–671.
Putnam, Hilary 1973. Meaning and Reference. Journal of Philosophy 70, 699–711. 
Putnam, Hilary 1975. The Meaning of „Meaning”. In Minnesota Studies in the Philosophy of Science VII: Language, Mind and Knowledge, Keith Gunderson (ed.), Minneapolis: University of Minnesota Press, 131–193. 
Recanati, François 1993. Direct Reference. Oxford: Blackwell Publishers. (részletek)
Sainsbury, R. Mark 2005. Reference without Referents. Oxford: Oxford University Press. (részletek)
Salmon, Nathan 1981. Reference and Essence. Princeton, New Jersey: Princeton University Press. (részletek)
Salmon, Nathan 1986. Frege’s Puzzle. Cambridge, Massachusetts: MIT Press.
Salmon, Nathan. 1987. Existence. Philosophical Perspectives 1, 49–108.
Salmon, Nathan 1998. Nonexistence. Noûs 32, 277–319.
*Sider, Ted 2008. Beyond the Humphrey Objection. kézirat. http://tedsider.org/papers/counterpart_theory.pdf
Soames, Scott 2002. Beyond Rigidity: The Unfinished Semantic Agenda of Naming and Necessity. Oxford: Oxford University Press. (részletek)
Soames, Scott 2002/2003. A Névadás és szükségszerűség befejezetlen szemantikai programja (ford. Vecsey Zoltán). In Szabó–Vecsey 2003, 53–69.
Soames, Scott 2003. Philosophical Analysis in the Twentieth Century: The Age of Meaning, 2. kötet. Princeton: Princeton University Press. (részletek)
Soames, Scott 2005b. Reference and Description: The Case Against Two-Dimensionalism. Princeton: Princeton University Press. (részletek)
Stalnaker, Robert 2001/2003. A lehetséges világok mint aktuális világok (ford. Vecsey Zoltán). In Szabó–Vecsey 2003, 106–120.
Szabó Erzsébet – Vecsey Zoltán (szerk.) 2003. A jelentés dimenziói: Modális elméletek Kripke után. Szeged: JATE Press.	

A kurzushoz tartozó ajánlott irodalom: 
*Burgess, John 2006. Saul Kripke, Naming and Necessity. In Central Works of Philosophy. 5. John Shand (ed.), London: Acumen Publishing. 
Farkas Katalin – Kelemen János 2002. Nyelvfilozófia. Bárdos Judit (szerk.), Budapest: Áron Kiadó, 135–145.
Frege, Gottlob 1892/1980. Jelentés és jelölet (ford. Máté András). In Gottlob Frege: Logika, szemantika, matematika. Ruzsa Imre (szerk.), Budapest: Gondolat. Reprint in Logikai vizsgálódások. Máté András (szerk.), Budapest: Osiris, 2000, 118–147.
Kaplan, David 1973. Bob and Carol and Ted and Alice. In Approaches to Natural Language. Jaakko Hintikka, Julius Moravcsik és Patrick Suppes (eds.), Dordrecht: D. Reidel, 490–518. 
Kaplan, David 1979 (1967, 1978). Transworld Heirlines. In The Possible and the Actual. Michael J. Loux (ed.), Ithaca, New York: Cornell University Press 1979, 88–109.
Lewis, David 1973/2004. Lehetséges világok. In Modern metafizikai tanulmányok. Farkas Katalin és Huoranszki Ferenc (szerk.), Budapest, ELTE Eötvös Kiadó, 91–98.
Russell, Bertrand (1912/1996) Tudás ismeretség és tudás leírás révén, (Fogarasi Béla fordítása alapján ford. Bánki Dezső). In uő. A filozófia alapproblémái. Budapest: Kossuth Könyvkiadó, 56–69. (részletek)
Russell, Bertrand (1918b/1976) Tudás ismeretség és tudás leírás révén (ford. Márkus György). In uő. Miszticizmus és logika. Budapest: Magyar Helikon, 339–376. (részletek)
Strawson, Peter F. 1959. Individuals. London: Routledge. (részletek)
Zvolenszky Zsófia 2007. Megnevezés és szükségszerűség – Négy évtized távlatában. In Saul Kripke: Megnevezés és szükségszerűség (ford. Bárány Tibor). Zvolenszky Zsófia (szerk.), Budapest: Akadémiai Kiadó.

A *-gal jelölt írások a szerző weboldaláról, vagy egyéb nyilvános tárhelyről letölthetőek.	

* Ötkredites kurzus; az előadás és szemináriumkódok kizárólag oktatói engedéllyel vehetőek fel külön-külön.