A kurzus kódja: FLN-208.04	
A kurzus címe: Az érzelmek filozófiája a 17-18. században	
A kurzus címe (angolul):  Philosophy of  emotion in the 17th- and 18th-Century	
A kurzus előadója: Boros Gábor	
A kurzus helye és ideje: kedd 10-11h30	
 
A kurzus előfeltétele(i): 	
A jegyszerzés módja(i): aktív részvétel, referátum, záró beszélgetés	
Követelmények: aktív részvétel, referátum,	
 
A kurzus leírása, tematikája:
Az érzelmek nagyjából egy időben váltak egyrészt az általános filozófiai érdeklődés tárgyává, másrészt pedig a kora-újkori filozófia kutatóinak új vizsgálódási területévé. Egyre nyilvánvalóbbá vált, hogy a korábban az „ész századának” nevezett korszak fő gondolkodói számára legalább annyira fontos volt az érzelmek – szenvedélyek, affektusok, emóciók – meghatározása és alrendszerük elhelyezése a filozófia egész rendszerén belül, mint akár a megismerés módozataié. A filozófiában ki is alakult egy „paradigmatikus” alapkoncepció arról, hogyan épüljön fel az emócióelmélet: adjon számot a testi vonatkozásokról, de épp ennyire a megismerés különböző módozataihoz fűződő többrétű viszonyairól is, valamint arról, hogyan vezetnek el egyes érzelmek a boldogsághoz, míg mások hogyan alkotják a földi vagy nem evilági boldogulás legfőbb akadályát. Freudhoz s a kortárs neurobiológusokhoz egyaránt szokás kapcsolni a korszak fő gondolkodóinak, Descartes-nak, Spinozának elgondolásait.
	A XVII. századi filozófusok elméleteit az emóciókról (szenvedélyekről, affektusokról) alapvetően meghatározta meggyőződésük arról, hogy a valóság egésze elvileg hozzáférhető az emberi megismerő képességek számára. Ebből következett, hogy a valóság egészének szerkezetét rögzíteni törekvő rendszerek az emberi emóciókat is rendszeresen igyekeztek tárgyalni, azaz egyrészt levezethetőségi hierarchiát próbáltak megállapítani minél kisebb számú elemi emóció s az összes többi közt, másrészt az egyes emóciók meghatározását igyekeztek a bennük rejlő kognitív komponensre hivatkozva megadni. Külön kérdés azután az értékszempont bevitele az alapvetően leíró jellegű vizsgálódásokba („az emberek – ‚ahogyan vannak’“ [Hirschmann]) a kognitív komponens vagy az individuum illetve a közösség érdekének vezérfonala mentén.
A félév során ennek a három szempontnak az érvényesülésével foglalkozunk majd, miközben megvizsgáljuk a század fő gondolkodóinak emócióelméleti fejtegetéseit általánosságban, valamint egyes affektusok vándorlását egyik rendszerből a másikba. 

Tematikánk a következő lesz:

1.	Általános bevezetés: az ember, ahogyan van – Machiavelli, Montaigne
2.	A világ megérthetősége a matematiko-fizikai észrendszer keretei közt: varázstalanítás – az emóciók humanizálása
3.	Descartes: szenvedélyek és emóciók fiziko-fiziológiai rendszere; esetleges politikai alkalmazás
4.	Hobbes: szenvedélyelmélet mint a mozgó testek tudománya; szükségszerű politikai alkalmazás
5.	Spinoza: az affektusok geometriai rendszere; szükségszerű közösségi-politikai alkalmazás
6.	Leibniz: szenvedélyelmélet mint természetjogi rendszer
7.	Locke: szenvedélyek, nevelés, törvények
8.	Conatus, endeavour, törekvés, vágy, kívánság
9.	Öröm és szomorúság
10.	 Szeretet mint önszeretet
11.	 Szeretet mint barátság és mint nemeslelkűség
12.	 Értelmi szeretet

 
A kurzushoz tartozó kötelező irodalom:
Kötelező olvasmányok:
Machiavelli: A fejedelem, XV-XVIII., XXV. fej.
Montaigne: Esszék, I/II: A szomorúságról, I/XVIII: A félelemről, I/XXVIII: A barátságról, II/XXXI: A haragról
Descartes: A lélek szenvedélyei
Descartes: Levelei Chanut-nek, 1647. február 1., 1647. június 6. (in: Descartes: Test és lélek, morál, politika, vallás. Budapest: Osiris, 2000. 224-236., 248-254. o.)
Hobbes: Leviatán, 1-3., 6-8., 10-11., 13. fej.
Spinoza: Etika, II. rész 40. tétel – V. rész 42. tétel
Locke: Értekezés az emberi értelemről, II. könyv, XX. fej., XXI. fej. 29-72. cikkely, XXVIII. fej.
Leibniz: Újabb értekezések az emberi értelemről, a Locke-fejezetekhez írt kommentárok

Ajánlott olvasmányok:

Általánosságban:

	K. Oatley – J. M. Jenkins: Érzelmeink, Budapest: Osiris, 2001., 25-62. o.

A.	Damasio: Looking for Spinoza. Joy, Sorrow, and the Feeling Brain, Orlando, etc.: Harcourt, 2003. 

Molière: Don Juan, A mizantróp

Susan James: Passion and Action. The Emotions in Seventeenth-Century Philosophy. Oxford: Clarendon Press, 1999.

Niklas Luhmann: Szerelem / Szenvedély. Az intimitás kódolásáról. Budapest: Jószöveg Műhely, 1997. 17-110. (Elsősorban a 17. századi irodalom felől vizsgálódik.)

Albert O. Hirschman: Az érdekek és a szenvedélyek. Politikai érvek a kapitalizmus mellett annak győzelme előtt. Bp.: Jószöveg Műhely, 1998. 13-55. (Szenvedélyek és gazdasági cselekvés.)

Susan James: Az emóció szerepe a scientia kutatásában in: Boros Gábor & Schmal Dániel (szerk.): Kortársunk Descartes. Bp.: Áron, 2000. 255-274. o.

Susan James: „Explaining the passions: passions, desires, and the explanation of action“ in: The Soft Underbelly… 17-33. o.

Susan James: The Role of amicitia in Political Life

John Sutton: „Controlling the passions: passion, memory, and the moral physiology of self in seventeenth-century neurophilosophy“ in: The Soft Underbelly…, 115-146. o.

Több szerzővel és témával kapcsolatban:

Boros Gábor (szerk.): Ész és szenvedély. Filozófiai tanulmányok a XVII-XVIII. századról. Bp.: Áron, 2003., 

Boros Gábor (szerk.): A szeretet fogalma a XVII-XVIII. századi filozófiában, in Világosság XLVII (2006) 11-12. szám

Gábor Boros et al. (szerk.): The Concept of Love in the 17th- and 18th-Century Philosophy, Budapest: Eötvös University Press / Leuven: Leuven University Press, 2008.

Stephen Gaukroger (szerk.): The Soft Underbelly of Reason. The Passions in the Seventeenth Century. London: Routledge, 1998. 

Descartes-ról:

Denis Kambouchner: „A szeretet fogalma Descartes-nál & Boros Gábor: Descartes és a testi szeretet“ in: Ész és szenvedély

Dékány András: „A karteziánus lélek „titkos“ és „intellektuális“ öröméről“ in: Ész és szenvedély

Boros Gábor: „A szeretet mechanikája“ in: B.G.: A mozgástörvényektől Isten értelmi szeretetéig. Bp.: Áron: 2003., 99-151.

Uő: „Descartes, Molière, Heidegger – a szeretet mechanikai paradigmája“ in: Pro Philosophia Füzetek 35., 89-102.

Philippe Hamou: „Descartes: Le théatre des passions“ in: Etudes Epistémè, no 1 (2002) (BG-tól megkapható!)

Geneviève Rodis-Lewis: La morale de Descartes Paris: Puf, 1962., Ch. III.: „L’union de l’âme et du corps et la maîtrise des passions“ 52-80. o.

Jean-Marie Beyssade: Etudes sur Descartes Paris: Seuil, 2001., „La classification cartésienne des passions“ 323-336. o.; „De l’émotion interieure chez Descartes à l’affect actif spinoziste“ 337-364. o.

P. Goervan: „The ’Passions of the Soul’: Descartes’ Shadow on Theories of Emotions” Am. Cath. Phil. Quart. 68 (1995) 515-528.

B. Williston / A. Gombay (ed.): Passion and Virtue in Descartes, Amherst, NY: Humanity Books,  2003.
	
Lisa Shapiro: „The Structure of The Passions of the Soul and the Soul-Body Union”, 31-82.
 	
D. Brown, C. Normore: „Traces of the Body: Cartesian Passions”, 83-106.
	
L. Alanen: „The Intentionality of Cartesian Emotions”, 107-128.
	
J.-M. Beyssade: „On Sensory-Motor Mechanisms in Descartes: Wonder versus Reflex”, 129-152.
	
D. Brown, R. de Sousa: „Descartes on the Unity of the Self and the Passions”, 153-174.
	
D. Raidner: „The Function of the Passions”, 175-190.
	
P. Hoffmann: „The Passions and Freedom of the Will”, 261-300.

J. Jenkins et al. (eds): Persons and Passions, Essays in Honor of Annette Baier, Notre Dame, Ind., Univ. of ND Press, 2005.
	
L. Shapiro: „What Are the Passions Doing in the Meditations? 14-33.
	
W. Beardsley: Love in the Ruins: Passion in Descartes’ Meditations”34-47.
	
A. M. Schmitter: „The Passionate Intellect: Reading the (Non-)Opposition of Reason and Emotion in Descartes”, 48-82.

Hobbes-ról:

Christine Chwaszcza: „Anthropologie und Moralphilosophie im ersten Teil des Leviathan“ in: W. Kersting (szerk.): Thomas Hobbes, Leviathan oder Stoff, Form und Gewalt eines bürgerlichen und kirchlichen Staates. Berlin: Akademie-Verlag, 1996., 83-108.

Spinozáról:

Chantal Jaquet: „Miképp szakított Spinoza Descartes-tal az affektusokat illetően az Etika 3. részében?“ in: Ész és szenvedély

Pierre-Francois Moreau: „A spinozizmus mint a szenvedélyek politikája“ in: Ész és szenvedély

Wolfgang Bartuschat: „Ész és affektivitás Spinozánál“ in: Boros Gábor (szerk.): Individuum, közösség és jog Spinozánál. Bp.: Áron, 2000., 167-182. o.

Tengelyi László: „Törekvés és vágy Spinoza etikájában“ in: Individuum …, 183-194. o.

Vajda Mihály: „Legyőzheti-e az ész a szenvedélyeket?“ in: Ész és szenvedély

Boros Gábor: Spinoza és a filozófiai etika problémája. Bp.: Atlantisz, 1997., 133-162. o. („Az affektusok és a rendszer“), 163-239. o. („A jól megalapozott etika“)
Laurent Bove: „Theorie de l’amour propre et de l’orgueil“ in: Studia Spinozana 8 (1992), 69-94. 

Wolfgang Bartuschat: Spinoza über Liebe und Erkenntnis

Leibniz-ről:

Wolfgang Röd: „A szenvedélyek leibniz-i értelmezése“ in: Ész és szenvedély

Patrick Riley: Leibniz’ Universal Jurisprudence. Justice as the Charity of the Wise Cambridge, Mass., London: Harvard UP., 1996. 141-198. o.

Boros Gábor: Leibniz on Love

Szeretet mint önszeretet: 

Julia Kristeva: Histoires d’amour Paris: Denoel, 1983., Ratio diligendi ou le triomphe du propre. 216-240. (Tamástól Spinozáig az önszeretetről.)

Schmal Dániel: The Problem of Conscience and Order in the Amour-pur Debate

Szeretet mint barátság s mint nemeslelkűség: 

Descartes: A lélek szenvedélyei-ből a következő cikkelyek: 82-85., 146.,
152-164., 193-194., 201-203.

Descartes: Test és lélek, morál, politika, vallás: 191-192. o.

Spinoza: Etika: III. rész 58-59. tétel hozzátartozóikkal együtt, IV. rész
35-37., 70-72. tétel,

Spinoza 19. levele (Blyenbergh-hez), különösen az 1. bekezdés 
(in: Spinoza: Teológiai-politikai tanulmány, Budapest: Osiris, 2002., 19-25. o.)
Értelmezésként nem állhatom meg, hogy ne javasoljam saját írásomat: A
mozgástörvényektől Isten értelmi szeretetéig, Bp: Áron, 2003. 136-158. o.

A conatus … témához:

Descartes: A filozófia alapelvei II. 36-39. cikkely

Hobbes: Leviatán 6. fej.

Spinoza: Etika III. 4-13., 26-29., 32-33., 39-41., 54-55., IV. 19-26., 37., 46., 59-61., 63., 66., V. 21., 25-28. tétel

Tájékozódásképp: 

Boros Gábor: Spinoza és a filozófiai etika problémája. Budapest: Atlantisz, 1997. 133-162.

Boros Gábor (szerk.): Individuum, közösség és jog Spinoza filozófiájában. W. Bartuschat és Tengelyi László tanulmánya

Az értelmi szeretet:

Descartes: Test és lélek … 224-236., 253-4. o.