Kurzus kódja: BBN-FIL-216.03 BMA-FILD-216.03 TANM-FIL-216.04	
Kurzus megnevezése: Analitikus filozófia a 20. század második felében 
(Analytic philosophy in the second half of the 20th century)	
Kurzus előadója: Áron László	
Kurzus helye és ideje: Sz, 12:00-13:30 i/-104	

Kurzus előfeltétele(i):	
A jegyszerzés módja(i): referátum vagy beszámoló alapján	
Követelmények:	

Kurzus leírása, tematikája:
A kurzus az Analitikus filozófia története című kurzus folytatása. Elsőként áttekintjük az ordinary language philosophy legfontosabb képviselőinek – Gilbert Ryle, John Austin, John Searle, Herbert Grice és Peter F. Strawson – elméleteit, majd az MIT mentalizmus képviselőit –Noam Chomsky, Jerry Fodor – vesszük sorra. Egy harmadik csoportban Rudolf Carnap követőinek és tanítványainak – W. v. O. Quine, Nelson Goodman, Donald Davidson és Hilary Putnam – filozófiai gondolatait tesszük elemzés tárgyává; végül szót ejtünk az analitikus metafizika néhány kiemelkedő képviselőjéről (Alvin Goldman, David Lewis, Saul Kripke).

Időpont			
1. hét
2. hét		Ryle, G.: A szellem fogalma, Budapest, Gondolat Kiadó, 1974. 8―118. o.
Austin, J.: Tetten ért szavak, Budapest, Akadémiai Kiadó, 1990.	
3. hét		Searle, J. R.: Beszédaktusok, Budapest, Alkalmazott Kommunikációtudományi Intézet – Gondolat Kiadó, 2009. 	
4. hét
		Searle, J. R.: Elme, nyelv és társadalom. A való világ filozófiája, 4—6. fejezet, Budapest, Vince Kiadó, 2000. 89—161. o.	
5. hét
6. hét 		Grice, H.: Tanulmányok a szavak életéről, Budapest, Gondolat Kiadó, 2011. 
Chomsky, N.: „Mondattani szerkezetek”, in: Mondattani szerkezetek / Nyelv és elme, Budapest, Osiris—Századvég, 1995. 21—122. o.	
7. hét
		Fodor J.: „Fodor kalauza a mentális reprezentációhoz: az intelligens nagynéni segédlete”, „Összefoglalás az elme modularitásához” in: Kognitív tudomány, Szerk.: Pléh Csaba, Budapest, Osiris Kiadó, 1996. 64—86. o. és 197—206. o. 	
8. hét

9. hét		      Quine, W. v. O.: „Az empirizmus két dogmája”, Forrai—Szegedi (szerk.): Tudományfilozófiaa.        Szöveggyűjtemény, Budapest, Áron, 1998. „Arról, hogy mi van”, in: Uő:
                    A tapasztalattól a tudományig, Budapest, Osiris Kiadó, 2002. 115—136. o.
Davidson, D.: „Cselekvések, indokok és okok”, „Mentális események”, Theleme, 1998/4
              —1999/1, 7—21. o. és 22—38. o. – „Oksági viszonyok”, in: Farkas—Huoranszki (szerk.): Modern metafizikai tanulmányok, Budapest, ELTE Eötvös Kiadó, 2004. 135—150. o. 
Goodman, N.: The Structure of Appearance, Boston, 1951  
Carnap: The Logical Structure of the World, Chicago, Open Court, 2003	
10. hét		Hilary. Putnam: „Agyak a tartályban”, in: Magyar Filozófiai Szemle 2001/1-2. 1—23. o.
Hilary Putnam: Reprezentáció és valóság, Budapest, Osiris Kiadó, 2000. 9—84. o.	
11. hét

12. hét		Goldman, A.: „A tudás oksági elméletéről”, in: Magyar Filozófiai Szemle 1995/1-2. 234—248. o. – „Mikor igazolt egy hit?”, in: Forrai Gábor (szerk.): Mikor igazolt egy hit?, Budapest, Osiris – Láthatatlan Kollégium, 2002. 93—111. o. – A Theory of Human Action, New Jersey, Prentice-Hall, 1970.  – Knowledge in a Social World, Oxford, Clarendon Press, 1999.
Kripke, S.: Megnevezés és szükségszerűség, Budapest, Akadémiai Kiadó, 2007.
Lewis, D.: Counterfactuals, Malden, Massachusetts, Blackwell Publishers, 1973. – „Lehetséges világok”, „Okság” in: Farkas—Huoranszki (szerk.): Modern metafizikai tanulmányok, Budapest, ELTE Eötvös Kiadó, 2004. 91—98. o., 151—164. o. 
Nozick, R.: „Szkepticizmus”, ?”, in: Forrai Gábor (szerk.): Mikor igazolt egy hit?, Budapest, Osiris – Láthatatlan Kollégium, 2002. 47—60. o.