A kurzus kódjai: BBN-FIL-402..03/EC BMA-FILD-402.03/EC TANM-FIL-402.03/EC	
A kurzus megnevezése: Wittgenstein	
A kurzus megnevezése angolul: Wittgenstein 	
A kurzus időpontja és (helye): Szerda 18 ó Eötvös Collegium 	
A KURZUS ELSŐ FOGLALKOZÁSA          
2014 február 12	
A kurzus előadója: Kállay Géza professzor, ELTE 
Anglisztika Tanszék, email: kallay@ucsc.edu	

A kurzus előfeltétele(i): 	
A jegyszerzés módja(i): (lsd. követelmények)  	
Követelmények:
1) rendszeres óralátogatás, részvétel a vitákban 
2) 6-8 oldalas szemináriumi dolgozat valamely az órán felmerülő kérdésről	

A kurzus leírása, tematikája: 
Újabban Ludwig Wittgenstein osztrák-brit filozófus négy alkotói korszakát szokás megkülönböztetni: 1) korai korszak (fő művek [f. m]: Notebooks, Proto-Tractatus, Tractatus; 2) „útban” a Filozófiai vizsgálódások felé, vagy „közbenső korszak” (f. m.: Philosophical Grammar, Philosophical Remarks, Remarks on the Foundation of Mathematics, The Blue and Brown Books), 3) a Filozófiai vizsgálódások (FV) korszaka (f. m.: FV, 1. rész) 4) a kései korszak (f. m.: FV, 2. rész: pl. „aspektuslátás” és On Certainty). Wittgenstein olvasásának kontextualizálását elsősorban az nehezíti, hogy életében a Tractatuson kívül szinte semmit nem jelentett meg abból a sok ezer oldalas munkásságból, amit ma általában „Nachlass”-nak (’hagyaték’-nak) szokás hívni, és sokáig még a méretéről sem voltak pontos fogalmaink (a Nachlass egy része ingyen hozzáférhető az ún. „HyperWittgenstein”-on keresztül, a Bergeni Wittgenstein-Archívum jóvoltából: http://wab.uib.no/wab_hw.page/; az egész Nachlass 2000-ben jelent meg (igen drága) CD ROM-on). Ebből a hatalmas anyagból a kurzus a Tractatus, és a Filozófiai vizsgálódások bizonyos aspektusainak áttekintésére vállalkozik. Az utóbbi emberöltőben az FV kutatásának Saul Kripke adott nagy löketet a „szabálykövetéssel” és a „szkepticizmus” újrafelfedezésével kapcsolatosan az 1980-as évek elején (Wittgenstein on Rules and Private Language). A Tractatus a 90-es évek vége felé került újra a figyelem homlokterébe főleg Cora Diamond az „értelmetlenségről” (nonsense) szóló új olvasatának kapcsán (The Realistic Spririt), újra felvetve a Tractatus és az FV (vitathatatlanul a két főmű) közötti kontinuitás kérdését is. 
Mint kiderül majd, Wittgenstein „filozófusok filozófusa”, tehát azt igyekszik tisztázni, mi tartozik a filozófiához (pontosabban: a gondolkodáshoz) egyáltalán, és melyek a gondolkodás feltételei; mivel tudjuk magunkat megtéveszteni; mit jelent egy tetszetős megoldás „csábítása”; ki miért ragaszkodik olyan makacsul egy állásponthoz; hogyan függ össze nyelv és gondolkodás; hogyan „ábrázol” a nyelv; menyire képes a nyelv valamit átláthatóan elénk állítani, és mennyire „rejt el”; mit jelent, hogy jelentéseket vagyunk képesek megérteni és létrehozni, minek mitől lesz jelentése, ezt milyen elvek irányítják, milyen szerepe van ebben a mindennapi életünknek; van-e „privát nyelv” (amit csak én értek), fel tudom-e fogni egy kép két aspektusát („értelmét”) egyszerre? Ilyen kérdésekről lesz majd szó; végezetül arra is vetünk egy pillantást, hogyan használhatóak fel Wittgenstein bizonyos megközelítései az irodalmi elemzésben.

A kurzushoz tartozó kötelező irodalom:
Wittgenstein, Tractatus 
Wittgenstein, Filozófiai vizsgálódások 

Ajánlott irodalom: 
Az alábbi listát még szűkítjük az érdeklődés függvényében. 
Másodlagos szakirodalom (sok megvan a neten):
A Wittgensteinról szóló könyvek és cikkek elapadhatatlanok; sok tízezer írás szól róla és műveiről a legkülönbözőbb témákban (van, aki a Wittgenstein építette házat és a Tractatust a korabeli építészeti stílusokkal veti össze, van, aki Wittgenstein „tanításait” hasonlítja Avilai Szent Terézéhez, vagy a buddhizmushoz); vannak külön Wittgensteinnak szentelt folyóiratok, pl. Philosophical Investigations, Nordic Wittgenstein Review. Ez az „annotált Bibliográfia” zömében azokat a műveket tartalmazza, amelyekre én támaszkodom. 

Magyarul az egész kurzushoz roppant hasznosak Neumer Katalin (a Filozófiai vizsgálódások magyar fordítójának) könyvei: A lélek aspektusai. Wittgenstein a Filozófiai vizsgálódások után, Budapest: Gondolat 2006; Gondolkodás, beszéd, írás, Budapest: Kávé Verlag, 1998; Tévelygések a nyelv labirintusában. Filozófiai-irodalmi tanulmányok, Budapest: Doxa Bibliothek, 1995; Határutak. Ludwig Wittgenstein késői filozófiájáról, Budapest: MTA Filozófiai Intézete, 1991.

Wittgenstein életéről
Monk, Ray (1990) Wittgenstein: The Duty of Genius, London: Penguin Books, [a legvaskosabb összefoglaló, de egyre többen bírálják]
McGuiness, Brian (1988) Wittgenstein: A Life. Young Ludwig, 1889-1921. London: Duckworth. [megbízható, de csak a Tractatusig dolgozza fel W. életét]

Kézikönyvek, “companionok”:
Glock, Hans-Johann (1996) A Wittgenstein Dictionary, Oxford and Cambridge, Mass. Blackwell [igen jó, de mára kissé elavult. David Levy szerkesztésében 2014 júniusára ígérnek egy The Wittgenstein Dictionary-t (London: Bloomsbury)]
Kuusela, Oskari és Marie McGuinn (2011) The Oxford Handbook of Wittgenstein, Oxford: Oxford University Press [nagyszerű könyv, 824 oldalon át tárgyalja Wittgenstein gondolkodásának legfontosabb aspektusait tudós tanulmányok formájában. A szerzők nemcsak összefoglalják a legjelentősebb eddigi értelmezéseket, a Wittgehsteint ért hatásokat, hanem provokatív írásokat tesznek közzé, amelyek a további kutatásoknak is irányt mutathatnak. Hátránya, hogy főleg az angol-amerikai Wittgenstein-recepcióra van tekintettel, az osztrák-németre kevésbé]. 
Sluga, Hans and David Stern (eds.) (1996) The Cambridge Companion to Wittgenstein, Cambridge: Cambridge University Press [kissé régi, de van benne például egy kiváló tanulmány Thomas Ricketts-től: “Pictures, logic and the limits of sense in Wittgenstein’s Tractatus” (pp. 59-99), amiről később kiderült, áttörés a Tractatus új értelmezéséhez. Első tájékozódásra kiváló].

Áttekintések Wittgenstein filozófiájáról:
Block, Irving (ed.) (1983) Perspectives on the Philosophy of Wittgenstein. Cambridge, Mass.: MIT Press. [egy hajdani konferencia anyaga, sok “klasszikus” tanulmánnyal].
Canfield, John V. (ed.) (1986) The Philosophy of Wittgenstein. New York and London: Garland Publishing Inc. [Több kötetben, témák szerint (philosophy of mind, aesthetics, ethics, stb.) Canfield összegyűjtötte 1985-ig azokat az itt-ott megjelent tanulmányokat és könyvfejezeteket, amelyeket a legfontosabbnak ítélt, és reprintben hozza. Mára egy része elavult, de sok “klasszikus”, időtálló írás itt megtalálható].
Child, William (2011) Wittgenstein, The Routledge Philosophers, London: Routledge [megbízható, friss bevezetés].
Crary, Alice and Rupert Read (eds.) (2000) The New Wittgenstein. London and New York: Routledge [voltaképp a Stanley Cavell és Cora Diamond köré csoportosuló tanítványok és kollégák könyve, a tanulmányok zöme új irányba fordította a Wittgenstein-kutatást főleg Amerikában].
Diamond, Cora (1995) The Realistic Spirit, Wittgenstein, Philosophy and the Mind Cambridge, Mass.: MIT Press [a híres könyv, ami új irányba terelte különösen a Tractatus-értelmezést].
Fogelin, Robert (1987) Wittgenstein. Second edition. The Argument of Philosophers Series. London and New York: Routledge and Kegan Paul [mára klasszikussá érett teljes áttekintés a nemzetközi Wittgenstein-kutatás egy nagy alakjától].
French, Peter (et. al.) (1992) Midwest Studies in Philosophy. Volume XVIII. The Wittgenstein Legacy. Edited by Peter A. French, Theodore E. Uehling and Howard K. Wettstein. Notre Dame: University of Notre Dame Press [Főleg Kripke könyvét (Wittgenstein on Rules and Private Language) tárgyalják, vitatják a szerzők].
Grayling, A. C. (2001) Wittgenstein. A Very Short Introduction, Oxford and New York: Oxford University Press [a „Very Short Introduction” sorozat egyik darabja, első tájékozódásra jó]
Hacker, P. M. S. (1996) Wittgenstein’s Place in Twentieth Century Analytic Philosophy, Oxford and Malden: Blackwell Publishers [Hacker Wittgensteint kontextualizáló könyve: W. és az analitikus filozófia viszonya].
Hintikka, Merrill B. & Hintikka, Jaakko (1986) Investigating Wittgenstein. Oxford: Basil Blackwell [hajdan nagy port kavaró mű, én komoly fenntartásokkal olvasom, de megkerülhetetlen egy Wittgensteiniánus számára].
Kenny, Anthony (1973) Wittgenstein. Cambridge, Mass.: Harvard University Press [fontos fordulat volt a Wittgenstein-értelmezésben angolszász területen, igen világos áttekintés, ma is sok követője van].
Kölbel, Max and Bernhard Weiss (eds.) (2004) Wittgenstein’s Lasting Significance, London and New York: Routledge [új angolszász értelmezések].
McGinn, Colin (1984) Wittgenstein on Meaning. An Interpretation and Evaluation. Aristotelian Society Series, Volume 1. Oxford: Basil Blackwell [egy egész könyvnyi vita Kripke: Wittgenstein on Rules and Private Language-ével].
Nyíri, J. C. (1986) Gefühl und Gefüge. Studien zum Entstehen der Philsophie Wittgensteins, Amsterdam: Rodopi [az első „nagy magyar” Wittgenstein-kutató német nyelvű könyve].
Pears, David (1987) The False Prison. A Study of the Development of Wittgenstein’s Philosophy. 2 vols. New York: Oxford University Press [egy nagy klasszikus, ma sokan vitatkoznak vele, az egész életművet fel akarja dolgozni].
Pichler, Alois and Simo Säätelä eds. (2006) Wittgenstein: The Philosopher and His Works. Publications of the Austrian Ludwig Wittgenstein Society. New Series, Volume 2, Frankfurt, Paris, Ebikon, Lancaster, New Brunswick: Ontos Verlag [kitűnő összefoglaló tanulmányok és új értelmezések vezető Wittgensteiniánusoktól].
Pitcher, George (ed.) (1964) The Philosophy of Wittgenstein, Englewood Cliffs, NJ: Prentice Hall [az egyik első kísérlet arra, hogy az 1963-ig megjelent, fontos, Wittgensteinról szóló írásokat egy kötetben lehessen kézbe fogni].
Savigny, Eike Von und Oliver R. Scholtz (hrsg.) (1995) Wittgenstein über die Seele, Frankfurt am mein: Suhrkamp Verlag [Wittgenstein „lélekfilozófiáját” feldolgozó tanulmánykötet, úttörő a „negyedik Wittgenstein” megalapozásában].
Schulte, Joachim (1987) Erlebnis und Ausdruck. Wittgensteins Philosophie der Psychologie, München und Wien: Philosophia Verlag [elsősorban Wittgenstein „lélekfilozófiájára” koncentrál, ennek egyik legalaposabb feldolgozása]. 
Schulte, Joachim (1990) Chor und Gesetz. Wittgenstein im Kotext. Frankfurt-am-Mein: Suhrkamp Verlag [Schulte a német nyelvű Wittgenstein-kutatás egyik vezéralakja, remek könyv].
Schulte, Joachim (1992) Wittgenstein. An Introduction, Suny Series in Logic and Language, New York: State University of New York Press [bevezető jellegű, de Schultétól, ami garancia].
Stern, David G. (1995) Wittgenstein on Mind and Language, Oxford and New York: Oxford [a teljes életművet tárgyalni kívánja, sok kéziratot is feldogoz, de a Nachlass széleskörű hozzáférhetősége előtt keletkezett]. 
Travis, Charles (2001) The Uses of Sense: Wittgenstein's Philosophy of Language, Oxford and New York: Oxford University Press [Más nyelvfilozófusokkal veti össze W.-t, megbízható].

A Tractatusról
Anscombe, G. E. M. (1963) An Introduction to Wittgenstein’s Tractatus. London: Hutchinson University Library [az egyik első, ma már sokat vitatott, klasszikus kommentár és értelmezés].
Black, Max (1971) A Companion to Wittgenstein’s ‘Tractatus’. Cambridge: At the University Press [ma is jól használható, klasszikus kommentár, főleg a Bécsi Kör filozófusainak elméleteivel hasonlítja össze a Tractatust]. 
Carruthers, Peter (1989) Tractarian Semantics. Finding Sense in Wittgenstein’s Tractatus. Oxford: Basil Blackwell [egy logikával foglalkozó szakember munkája, erős logikai képzettség nélkül kevéssé használható].
Carruthers, Peter (1990) The Metaphysics of the Tractatus. Cambridge: Cambridge University Press [közérthetőbb, mint a szerző másik könyve, de nem könnyű olvasmány ez sem].
Conant, James (2004) „Why Worry about the Tractatus?” in: Barry Stocker (ed.) (2004) Post-Analytic Tractatus, Aldershot, Hants and Burlington: Ashgate, pp. 167-192. [a Cora Diamond-féle új Tractatus-értelmezés egyik szép példája]. 
Conant, James (2006) „Wittgenstein’s Later Criticism of the Tractatus” in Alois Pichler and Simo Säätelä eds (2006) Wittgenstein: The Philosopher and His Works. Publications of the Austrian Ludwig Wittgenstein Society. New Series, Volume 2, Frankfurt, Paris, Ebikon, Lancaster, New Brunswick: Ontos Verlag, pp. 172-204 [az új Tractatus-értelmezés további példája].
Copi, Irving M. and Robert W. Beard (eds.) (1966) Essays on Wittgenstein’s Tractatus. London: Routledge and Kegan Paul [ez egyik első próbálkozás, hogy az 1965 előtti fontos írások a Tractatusról egy kötetbe kerüljenek].
Diamond, Cora (2000) „Ethics, Imagination and the Method of Wittgenstein’s Tractatus” in Alice Crary and Rupert Read eds., (2000) The New Wittgenstein, pp. 149-173 [Diamond új Tractatus-értelmezésének egyik legvilágosabb összefoglalása, nagyon ajánlott].
Friedlander, Eli (2001) Signs of Sense: Reading Wittgenstein’s Tractatus, Cambridge, Mass. and London: Harvard University Press [az általam ismert legjobb könyv a Tractatusról].
Hacker, P. M. S. (2000) „Was he trying to Whistle It?” in Alice Crary and Rupert Read (eds.) (2000) The New Wittgenstein. London and New York: Routledge, pp. 353-388 [Hacker kemény támadása főleg Diamond és részben Conant ellen]. 
Hodges, Michael P. (1990) Transcendence and Wittgenstein’s Tractatus. Philadelphia: Temple University Press [vallásos felhangokkal, de a wittgensteini transzcendencia figyelemre méltó értelmezése].
Janik, Allan, Stephen E. Toulmin (1973) Wittgenstein’s Vienna, New York: Simon and Schuster [ez a könyv kulturális kontextusban tárgyalja Wittgenstein korai filozófiájának jelentőségét, tudatosítja, hogy W. osztrák filozófus volt. A könyv “bestseller” lett, ami ilyen könyvnél ritka. Toulmin még járt W. óráira].
Kállay, Géza (2012) „Nonsense and the Ineffable: Re-reading the Ethical Standpoint in Wittgenstein’s Tractatus” (Nordic Wittgenstein Review, No 1, pp. 103-130; http://www.nordicwittgensteinreview.com/article/view/NWR-1_2012-Kallay/pdf). 
Marie McGinn: Elucidating the Tractatus: Wittgenstein’s Early Philosophy of Language and Logic, Oxford: Oxford University Press, 2006 [a legjobb bevezető a Tractatus világába az általam ismertek közül].
McGuiness, Brian F. (1986) “The Mysticism of the Tractatus”. In The Philosophical Review, 75, pp. 305-328 [újra megjelent Canfield (ed.) (1986), Vol. 3.] [klasszikus tanulmány a Tractatus “misztikájáról”].
Stern, David G. (2003) „The Methods of the Tractatus: Beyond Positivism and Metaphysics?” in Paolo Parrini, Wesley C. Salmon and Merrilee H. Salmon (eds.) (2003) Logical Positivism: Historical and Contemporary Perspective. Pittsburgh: Pittsburgh University Press, pp. 125-156 [kitűnő összefoglaló a Tractatus különböző értelmezéseiről, socio-historico-filozófiai kitekintéssel]. 
Stocker, Barry (ed.) (2004) Post-Analytic Tractatus. Aldershot, Hants and Burlington: Ashgate [új értelmezések, főleg Diamond körül].
Williams, Meredith (2004) „Nonsense and Cosmic Exile: The austere reading of the Tractatus” in Max Kölbel and Bernhard Weiss (eds.) (2004) Wittgenstein’s Lasting Significance. London and New York: Routledge, pp. 6-31 [nagy támadás Diamond és köre ellen]. 

A Filozófiai vizsgálódásokról
Ahmed, Arif (2010) Wittgenstein's Philosophical Investigations. A Reader's Guide, London and New York: Continuum International Publishing [új, reader-friendly bevezetés a FV világába]. 
Baker, G. P. and P. M. S. Hacker (1984) Scepticism, Rules and Language. Oxford: Basil Blackwell [a Baker-Hacker szerzőpáros klasszikus angol FV-kommentársorozatának egyik darabja].
Baker, G. P. and P. M. S. Hacker (1980) An Analytical Commentary on Wittgenstein’s Philosophical Investigations. Volume 1. Oxford: Basil Blackwell [a Baker-Hacker szerzőpáros klasszikus angol FV-kommentársorozatának egyik darabja].
Cavell, Stanely (1979) The Claim of Reason: Wittgenstein, Skepticism, Morality and Tragedy, Oxford: Oxford University Press, 1979, pp. 3-125 [roppant eredeti, csak az utóbbi 15 évben igazán értékelt FV-olvasat].
Day, William and Victor J. Krebs-Seeing (eds.) (2010) Seeing Wittgenstein Anew, Cambridge: Cambridge University Press [tanulmányok kifejezetten az askpekuslátásról].
Hallett, Garth (1977) A Companion to Wittgenstein’s Philosophical Investigations. Ithaca, N. Y.: Cornell University Press [az egyik első, mára klasszikussá érett angol nyelvű kommentár a FV-ról].
Hilmy, Stephen S. (1982) The Later Wittgenstein. The Emergence of a New Philosophical Method. Oxford: Basil Blackwell [érdekes egyéni olvasat].
Kripke, Saul (1982) Wittgenstein on Rules and Private Language, Cambridge, Mass., Harvard University Press, (http://bookos.org/g/Saul%20A.%20Kripke) [a könyv, amely több évtizedre meghatározta, miről vitatkoznak a Wittgensteiniánusok különösen az angolszász világban]. 
Lüttelfelds, Wilhelm (1995) „Das ’Durcheinander’ der Sprachspiele. Wittgensteins Auflösung der Mentalismus-Alternative” in Savigny-Scholtz (1995) pp. 107-120 [a nyelvjáték áll a középpontban, igen érdekes].
Lüttelfelds, Wilhelm (1995) „Wittgensteins interner Dualismus von Inner and Außen—’Letzte Schriften über die Philsophie der Psycholigie’” Wittgenstein Studies 1(2) File 07-1-95 [a „kínt-bent” problémához].
McGinn, Marie (2000) Wittgenstein and the Philosophical Investigations, London: Routledge. [jól olvasható, világos kommentár, az új eredményeket is figyelembe veszi, erősen ajánlott].
Mulhall, Stephen (2006) Wittgenstein's Private Language Grammar, Nonsense and Imagination in Philosophical Investigations, §§ 243-315, Oxford and New York: Oxford University Press. [Mulhall – aki Cavellről is írt monográfiát – mára az egyik legeredetibb Wittgenstein-értelmező, aki szerint Wittgenstein nem is „analitikus filozófus”].
Savigny, Eike Von (1989) Wittgensteins „Philosophisches Untersuchungen” Ein Kommentar für Leser Frankfurt-am-Mein: Vittorio Klostermann (2 kötet) [a klasszikus német nyelvű kommentár, igen alapos, megbízható].
Savigny, Eike Von (1998) Ludwig Wittgenstein, Philosophische Untersuchungen Berlin: Akademie Verlag [Savigny összefoglaló könyve a FV-ról].
Stern, David G. (2004) Wittgenstein's Philosophical Investigations, Cambridge: Cambridge University Press [a világ egyik vezető Wittgenstein-kutatójának bevezetője a FV-hoz]
Williams, Meredith (2007) Wittgenstein’s Philosophical Investigations, Plymouth: Roman and Littlefield [vezető Wittgensteiniánusok klasszikus esszéi a FV-ról]. 

Wittgenstein, esztétika, irodalom(tudomány)
Gibson, John and Wolfgang Huemer (eds.) (2004) The Literary Wittgenstein, London and New York: Routledge [Wittgenstein és az irodalom(tudomány): jelentős válogatás filozófusoktól és irodalmároktól]. 
Hagberg, Garry L. (2008) Describing Ourselves: Wittgenstein and Autobiographical Consciousness, Oxford: Clarendon Press [Hagberg legújabb könyve Wittgenstein „használhatóságáról” az esztétika területén]. 
Hagberg, Garry L. (1994) Meaning and Interpretation: Wittgenstein, Henry James, and Literary Knowledge, Ithaca, New York: Cornell University Press [Wittgenstein és az irodalmi elemzés lehetőségei]. 
Hagberg, Garry L. (1995) Art as Language: Wittgenstein, meaning, and aesthetic theory, New York: Cornell University Press [van-e Wittgensteinnak „esztétikaelmélete”?].
Kállay Géza (1997) „Wittgenstein poétikája” in: Személyes jelentés. Filozófiai tanulmányok, Budapest: Liget, 1997, pp. 57-151. 
Lewis, Peter B. (2004) Wittgenstein, Aesthetics and Philosophy, Aldershot, Hants and Burlington: Ashgate [az általam ismert legteljesebb válogatás Wittgenstein és az esztétika kapcsolatáról].