NYELVFILOZÓFIAI ALAPFOGALMAK, FLN-108

(2003/2004. I. félév)

Szeminárium az „Ismeretelmélet és nyelvfilozófia” kredites tanegységhez a filozófia szak első évfolyamán.

Vezeti: Kelemen János, egyetemi tanár.

Hely és időpont: I. 128. Kedd 10.00. 

A szemináriumra 15 első éves hallgató jelentkezhet. A többi hallgató a tavaszi félévben teljesítheti ezt a tanegységet. 

A kurzus szemináriumi megbeszélések keretében dolgozza fel az „Ismeretelmélet és nyelvfilozófia” tanegységnek a Sillabuszban közzétett témáit és szempontokat nyújt az egyes témákhoz megadott olvasmányok elemzéséhez. 

 Tankönyv: 
- Kelemen János, A nyelvfilozófia rövid története Platontól Humboldtig, Bp. Áron Kiadó 2000.
- Farkas Katalin – Kelemen János, Nyelvfilozófia. Bp. Áron Kiadó 2000.

Témák és olvasmányok: 

1.	Elméleti és történeti bevezetés 
(“A nyelvfilozófia” terminus jelentései. Nyelvfilozófia, szemiotika, hermeneutika). 

2. Nyelv, világ, lét
(A nyelv és a világ viszonyával kapcsolatos kérdések, ezek klasszikus és modern megoldás-típusai.)
Platon 
- Kratülosz. In: Platon Összes Művei. I. Európa, Budapest 1984. 383a-391b (pp 727-748.), 428d-439b (pp 823-848.). 
- Theaitétosz. Platon Összes Művei. II. 201e-205d  (pp 1045-1055.).
Wittgenstein
- Logikai-filozófiai értekezés. Akadémiai Kiadó, Bp. 1963. §§2.1.-3.3. (pp116-120.), §§4.-4.1. (pp 125-131.), §§4.12.-4.1211. (p 132.), §§5.5563.-5.63. (pp 160-161.).  

3. A nyelv és a gondolkodás.
(A nyelv és a gondolkodás szétválasztásának,, illetve azonosításának különböző szintjei és értelmei. A nyelvi struktúrák grammatikai és logikai elemzése.)
Humboldt
- Az emberi nyelvek szerkezetének különbözőségéről és ennek az emberi nem szellemi fejlődésére gyakorolt hatásáról (“A nyelv általános természete és mineműsége”. In: Wilhelm von Humbold Válogatott Írásai. Európa, Bp. 1985. pp 93-117.).
Frege
- “Logikai vizsgálódások. I. rész: A gondolat.”. In: Gottlob Frege, Logikai vizsgálódások. Osiris, Bp. 2000. pp. 191-218. 
Chomsky
- Nyelv és elme. In: Chomsky, Mondattani szerkezetek. Nyelv és elme. Osiris, Bp. 1995. (“Nyelvészeti hozzájárulások az elme tanulmányozásához: A jövő”. pp 219-265.)
Max Black 
- A nyelv labirintusa. Holnap Kiadó, Bp. 1998. (III. A nyelvtan filozófiája, pp 47-65.; IV. Gondolkodás és beszéd, pp 65-93.)

4. A nyelv és az emberi természet
(Velünk született, biológiai képesség-e a nyelv, vagy társadalmi jellegű, tanult magatartás-forma. A nyelvi képesség eredete és evolúciója)
Descartes
- Értekezés a módszerről Descartes, Válogatott Filozófiai Művek. Akadémiai Kiadó, Bp. 1961. (V. 237-238.)
Chomsky
- “Újabb adalékok a velünkszületett eszmék elméletéhez”. In: Papp Mária (Szerk.), A nyelv keletkezése. Kossuth Könyvkiadó, Bp. 1974. pp 85-97. 
Putnam
- “A ’velünkszületett eszmék’ hipotézise és a nyelvészet magyarázó modelljei”. In: Papp Mária (Szerk.), A nyelv keletkezése. Kossuth Könyvkiadó, Bp. 1974. pp 97-111.

5. Jelentés, referencia, igazság 
(A főbb jelentés-elméletek áttekintése.) 
Arisztotelész
- Herméneutika. In: Arisztotelész, Organon. Akadémiai Kiadó, Bp. 1979. 16a-17b (pp 67-80.) 
Frege
- “Jelentés és jelölet”. In: Gottlob Frege, Logika, szemantika, matematika. Gondolat, Bp. 1980. pp. 156-191. (Gottlob Frege, Logikai vizsgálódások, 118-148.)
Russell
  - “A denotálásról”. In: Copi-Gould (szerk.), Kortárs tanulmányok a logikaelmélet köréből. Gondolat, Bp. 1985. pp 143-167.
- Strawson, “A referálásról”. In: Copi-Gould (szerk.), Kortárs tanulmányok a logikaelmélet köréből. Gondolat, Bp. 1985. pp 167-207.

6. Szabálykövetés, kommunikáció, nyelvi cselekvés
(A szabály-fogalom. A privát nyelv argumentum. A nyelv elsősorban a gondolkodás kifejezése-e vagy a kommunikáció eszköze? A beszéd-aktusok elemzése.)
Wittgenstein
- Filozófiai vizsgálódások. Atlantisz, Bp. 1992. §§1-133. (pp 17-84.), §§198-242. (pp 123-134.), §§243-309 (pp 134-154.).
Austin
- Tetten ért szavak (Akadémiai Kiadó, Budapest 1990. pp 7-156.).
Pléh - Síklaki - Terestyéni (Szerk.) 
- Nyelv - Kommunikáció - Cselekvés. Osiris, Bp. 1997. (Grice, “Jelentés”, pp 188-198., Strawson, “Intenció és konvenció a beszédaktusban”, pp  198-213.). 
John R. Searle 
- Elme, nyelv és társadalom. Vince Kiadó, Bp. 2000. (6. A nyelv működése: a beszéd mint emberi cselekvés. pp 137-163.) 
NYELVFILOZÓFIAI ALAPFOGALMAK, Fl-228/c
(2003/2004. I. félév)

Szeminárium a „Nyelvfilozófia” nem-kredites tanegységhez a filozófia szak felsőbb évfolyamokra beiratkozott hallgatói számára. Vezeti: Kelemen János, egyetemi tanár.

Hely és időpont: I. 128. Kedd  13.00. 

A kurzus szisztematikusan tárgyalja a “Nyelvfilozófia” tanegységnek a Sillabuszban közzétett témáit és szempontokat nyújt az egyes témákhoz megadott olvasmányok feldolgozásához. 

 Tankönyv:  
 - Kelemen János, A nyelvfilozófia rövid története Platontól Humboldtig, Bp. Áron Kiadó 2000. 
 - Farkas Katalin – Kelemen János, Nyelvfilozófia. Bp. Áron Kiadó 2000.

 Témák és olvasmányok: 

1. Elméleti és történeti bevezetés 
(“A nyelvfilozófia” terminus jelentései. A nyelvfilozófia antik gyökerei. Nyelvfilozófiai elméletek a középkorban és az újkorban. XX. századi tendenciák.)

2. Nyelv, világ, lét
(A nyelv és a világ viszonyával kapcsolatos kérdések, ezek klasszikus és modern megoldás-típusai.)
Platon 
- Kratülosz. In: Platon Összes Művei. I. Európa, Budapest 1984. 383a-391b (pp 727-748.), 428d-439b (pp 823-848.). 
- Theaitétosz. Platon Összes Művei. II. 201e-205d  (pp 1045-1055.).
Wittgenstein
- Logikai-filozófiai értekezés. Akadémiai Kiadó, Bp. 1963. §§2.1.-3.3. (pp116-120.), §§4.-4.1. (pp 125-131.), §§4.12.-4.1211. (p 132.), §§5.5563.-5.63. (pp 160-161.).  
Heidegger
- Lét és idő. Gondolat, Budapest 1989. (§34. Jelenvaló-lét és beszéd. A nyelv. pp 305-314.) 

3. A nyelv és a gondolkodás.
(A nyelv és a gondolkodás szétválasztásának,, illetve azonosításának különböző szintjei és értelmei. A nyelvi struktúrák grammatikai és logikai elemzése.)
Platon 
- A szofista. In: Platon Összes Művei. II. 259e-260c (pp 1201-1203.), 262a-264d (pp 1207-1217.). 
Locke 
- Értekezés az emberi értelemről. Akadémiai Kiadó, Bp. 1964. (II. köt. III. Könyv. A szavakról. I.-IV. fej. 9-36. IX.-XI. 85-139.)  
Humboldt
- Az emberi nyelvek szerkezetének különbözőségéről és ennek az emberi nem szellemi fejlődésére gyakorolt hatásáról (“A nyelv általános természete és mineműsége”. In: Wilhelm von Humbold Válogatott Írásai. Európa, Bp. 1985. pp 93-117.).
Frege
- “Logikai vizsgálódások. I. rész: A gondolat.”. In: Gottlob Frege, Logikai vizsgálódások. Osiris, Bp. 2000. pp. 191-218. 
Chomsky
- Nyelv és elme. In: Chomsky, Mondattani szerkezetek. Nyelv és elme. Osiris, Bp. 1995. (“Nyelvészeti hozzájárulások az elme tanulmányozásához: A jövő”. pp 219-265.)
Max Black 
- A nyelv labirintusa. Holnap Kiadó, Bp. 1998. (III. A nyelvtan filozófiája, pp 47-65.; IV. Gondolkodás és beszéd, pp 65-93.)

4. A nyelv és az emberi természet
(Velünk született, biológiai képesség-e a nyelv, vagy társadalmi jellegű, tanult magatartás-forma. A nyelvi képesség eredete és evolúciója)
Descartes
- Értekezés a módszerről Descartes, Válogatott Filozófiai Művek. Akadémiai Kiadó, Bp. 1961. (V. 237-238.)
Csányi Vilmos 
- Az emberi természet. Vince Kiadó, Bp. 1999. (7. A kommunikációs képesség, pp 223-246.; 8.2. A nyelvek eredete, 254-259.). 
Chomsky
- “Újabb adalékok a velünkszületett eszmék elméletéhez”. In: Papp Mária (Szerk.), A nyelv keletkezése. Kossuth Könyvkiadó, Bp. 1974. pp 85-97. 
Putnam
- “A ’velünkszületett eszmék’ hipotézise és a nyelvészet magyarázó modelljei”. In: Papp Mária (Szerk.), A nyelv keletkezése. Kossuth Könyvkiadó, Bp. 1974. pp 97-111.
Pinker 
- A nyelvi ösztön. Hogyan hozza létre az elme a nyelvet? Tipotex, Budapest 1999. (13. Fej. Az elme tervezete, 413-439.)

5. Jelentés, referencia, igazság 
(A főbb jelentés-elméletek áttekintése.) 
Arisztotelész
- Herméneutika. In: Arisztotelész, Organon. Akadémiai Kiadó, Bp. 1979. 16a-17b (pp 67-80.) 
Frege
- “Jelentés és jelölet”. In: Gottlob Frege, Logika, szemantika, matematika. Gondolat, Bp. 1980. pp. 156-191. (Gottlob Frege, Logikai vizsgálódások, 118-148.)
Russell
  - “A denotálásról”. In: Copi-Gould (szerk.), Kortárs tanulmányok a logikaelmélet köréből. Gondolat, Bp. 1985. pp 143-167.
- Strawson, “A referálásról”. In: Copi-Gould (szerk.), Kortárs tanulmányok a logikaelmélet köréből. Gondolat, Bp. 1985. pp 167-207.
Putnam
- “The Meaning of Meaning”. Többek közt megtalálható: H. Geirsson – M. Losonsky (Eds), Readings in Language and Mind. Blackwell, Oxford 1996. pp 157-199.; In: R. M. Harnish, Basic Topics in the Philosophy of Language. Harvester Wheatsheaf, N. Y. - London 1994. pp 221-265.
Quine
- Word and Object. The MIT Press, Cambridge, Mass. 1996 (1960). (II. Translation and Meaning. pp 26-80.) 
Davidson
- Truth and Interpretation. Clarendon Press, Oxford 1984. (“Truth and Meaning”, 17-37., “Semantics for Natural Languages”, 55-65. “Radical Interpretation”, 125-141.)

6. Szabálykövetés, kommunikáció, nyelvi cselekvés
(A szabály-fogalom. A privát nyelv argumentum. A nyelv elsősorban a gondolkodás kifejezése-e vagy a kommunikáció eszköze? A beszéd-aktusok elemzése.)
Wittgenstein
- Filozófiai vizsgálódások. Atlantisz, Bp. 1992. §§1-133. (pp 17-84.), §§198-242. (pp 123-134.), §§243-309 (pp 134-154.).
Austin
- Tetten ért szavak (Akadémiai Kiadó, Budapest 1990. pp 7-156.).
Pléh - Síklaki - Terestyéni (Szerk.) 
- Nyelv - Kommunikáció - Cselekvés. Osiris, Bp. 1997. (Grice, “Jelentés”, pp 188-198., Strawson, “Intenció és konvenció a beszédaktusban”, pp  198-213.). 
John R. Searle 
- Elme, nyelv és társadalom. Vince Kiadó, Bp. 2000. (6. A nyelv működése: a beszéd mint emberi cselekvés. pp 137-163.)