Kurzus kódja: FLN - 392	
Kurzus megnevezése: A filozófia tanításának módszertana? (Módszertani dilemmák)	
Kurzus megnevezése angolul:	
Kurzus helye és ideje:
KURZUS FOGLALKOZÁSAINAK IDŐPONTJA: 2010. február, 10.-től minden szerdán 16 óra 30 perctől – 18 óráig (Radnóti Gimnázium)	
Kurzus előadója: Hegedűs Sándor, megbízott előadó 	
Kurzus előadójának fogadóórája (hely és idő): minden csütörtökön – 16 órakor Radnóti Gimn.	

Kurzus előfeltétele(i):	
A jegyszerzés módja(i):

Követelmények: hiánytalan jelenlét az órán	

Kurzus leírása, tematikája:
A FILOZÓFIA TANÍTÁSÁNAK MÓDSZERTANA

A tisztán módszertani kérdés - hogyan tanítsunk? - esetünkben elválaszthatatlan attól a közel sem triviális kérdéstől, hogy mit is tanítsunk. A filozófiának ugyanis nem úgy van tárgya, mint bármely más tudománynak, vallásnak, vélekedésnek, azaz nem behatárolható, tárgyilag birtokba vehető kijelentések, képletek halmazaként. A filozófiai tradíció - mondhatni a kezdetek: Hérakleitosz óta - nem is tárgya szerint szokta volt megkülönböztetni magát más tudományoktól, hanem elsősorban művelőjének magatartása - beállítódása - szerint. Amikor tehát valaki filozófiát tanít, tulajdonképpen filozofálni is tanít, azaz jelenvalóvá teszi a filozófiát: "csodálkozásra" vagy "kételkedésre" hív. Ugyanennek kell tehát történnie a filozófia tanításáról szóló tanítás esetében is. Vagyis: nem az ún. "módszertannak" kell reflektálnia a filozófia taníthatóságára, mivel maga a filozófiai tanítás önmagában hordja saját taníthatóságának - vagyis éppen a módszernek - teljes problémahorizontját. A filozófiai tradíció egyes képviselői ugyanis - azok, akik filozófiai tanításuk okán tudják és teszik is a filozófiát - tevékenységük során nemcsak arra a kérdésre válaszoltak, hogy mi a filozófia, hanem arra is, hogy hogyan kell azt "tanítani". Nem különösen meglepő ez, ha figyelembe vesszük, hogy Descartes óta a filozófia nem doktrinális, hanem módszertani közösségeket produkált, vagyis eleve a "hogyan" kérdés került a filozófiai érdeklődés előterébe..... 
A fél évre tervezett heti két órás kurzus során a következő szerzők - nyilván speciális szempontú - elemzése várható tehát: 
1. HÉRAKLEITOSZ,      mint az "ébenlévők" egyike, avagy a filozófia
                                         "logoszának" szószólója

2. SZÓKRATÉSZ,          avagy a filozófiai kérdezés radikalizmusa

3. PLATÓN,                    avagy a filozófia lélek-tani megalapozása

4. ARISZTOTELÉSZ,     a "tudományok tudományának" képviseletében

5. DESCARTES,           mint a filozófia újkori fordulatának reprezentánsa

6. KANT,                       a filozófia fogalmáról, feladatáról és taníthatóságáról

7. HEGEL,                    a filozófia történetének fogalmáról, különös tekintettel a
                                         filozófia történetének taníthatóságára

8. NIETZSCHE,            avagy a filozófiai megszólalás - tanítás - "legnagyobb 
                                        nehézkedéséről"

9. WITTGENSTEIN,     "képelmélete" és "nyelvjátékai" mint a filozófiai
                                         megszólalás lehetőség feltétele

10. HUSSERL               fenomenológiája, mint a filozófia "szigorúan tudományos"
              	                 taníthatóságának megalapozási kísérlete

11. HEIDEGGER          tanítása a gondolkodás jelentéséről és jelentőségéről. A
                                        filozófiai gondolkodás tulajdonképpeni feladata.

12. GADAMER             "igazsága" és "módszere" a hermeneutika horizontján. 

Budapest, 2009. december 18

                                                                                      Hegedűs Sándor
                                                                                                      mb. előadó

	

Kurzushoz tartozó kötelező irodalom:
-	

Kurzushoz tartozó ajánlott irodalom: 
 -