Faragó-Szabó István, Újkori és Jelenkori Filozófia Tanszék

C.V. 
1973 óta dolgozom filozófiatörténészként az ELTE bölcsészakarán - különböző vezeték és keresztnevet viselő tanszékek égisze alatt. 
Egyetemi doktori disszertáció (summa cum laude): 1976  
PhD (summa cum laude) 1999.
1984 óta adjunktus vagyok.  

Kutatási terület:
Érdeklődésem – változó intenzitással – három, egymástól időben viszonylag távol álló területre irányul:
I. A 17 - 18 sz. angolszász filozófiája. Kutatásaim a klasszikus empirista triumvirátus: Locke, Berkeley és Hume nézeteinek tematikai, módszertani, és olykor érveléstechnikai összefüggéseinek felderítésén túl, mindenekelőtt e filozófusok kontinentális kapcsolatainak és más filozófiai előzményeinek, valamint  természettudományos érdeklődésének kutatására irányultak. Tövvek között Berkeley-válogatás, és a Locke főművének újrafordításához kapcsolódó munkák (lsd „Fontosabb szakmai publikációk”) e kutatások eredményei. 
II. A másik terület az un. "nyelvi fordulat" filozófusait öleli fel. Mindenekelőtt Frege, a „Cambridge-i forradalom” vezéregyénisége: Russell, továbbá az ifjú Wittgenstein filozófiája tartozik e körbe. A Wittgenstein kreatív félreértéséből kinövő Bécsi Kör, Wittgenstein második alkotói korszaka, továbbá az analitikus filozófia második hulláma (Ryle, Austin) működésének filozófiatörténeti vizsgálata kapcsolható e területhez. 
III. Többek közt az elmúlt évtized radikális ideológiai változásai késztettek arra hogy a 16.-17. század részben párhuzamos eseményeinek filozófiai hátterét megpróbáljam feltárni. Descartestól kezdve a filozófusoknál szinte foglalkozási ártalomnak tekinthető a szkeptikus kihívásra való válasz keresése. E folyamat ideológiatörténeti, tudománytörténeti, részben művészettörténeti és természetesen filozófiatörténeti vonatkozásainak feltárása, valamint a szkeptikus kihívásra adott filozófiai válaszok képezik kutatásaim tárgyát. Fejezetek az újkori szkepticizmus történetéből c. készülő könyvem foglalja össze ezirányú vizsgálataimat.

									                                2.
Fontosabb szakmai publikációk: 

- „A Bécsi Kör filozófiája”  Recenzió a  Magyar Filozófiai Szemlében  1973/ 5-6  761. -766. old.
- "Berkeley szolipszizmusáról" I.,  Magyar Filozófiai Szemle  1976/ 2  259 - 285 old., II. rész  Uo. 1976/3 370 - 389  old.
- „A szellem és a nyelv” Recenzió  Gilbert Ryle, A szellem fogalma c. könyvéről Általános Nyelvészeti Tanulmányok IX. köt., Akadémiai Kiadó, Budapest, 1976. 
- „A logikai pozitivizmus tudományelméletéről”  Magyar Tudomány, 1978/5 338-349. old.
- A George Berkeley, Tanulmány  az emberi megismerés  alapelveiről és más írások (Gondolat, Budapest, 1985) c. Berkeley-válogatásban „Bevezetés”, (7-37. old.) jegyzetek, fordítás.
- John Locke, Értekezés az emberi értelemről c. művének (Osiris, 2003) szerkesztése; „Előszó”, „Utószó”
-„Kiterjedés” a Descartes-i kiterjedés fogalom vizsgálata (Megjelenés alatt)
- Fejezetek az újkori szkepticizmus történetéből, c. könyv, az Áron Kiadónál jelenik meg.

-A fent említetteken kívül több, szakmailag érdemleges fordítást is készítettem Rudolf Carnap, Willard van Orman Quine, és Berkeley műveiből, amelyek azóta már másodközlésben is megjelentek.