Kurzus kódja: BBN-FIL-371 BMA-FILD-371 TANM-FIL-371 BBN-ETI-373	
Kurzus megnevezése: Etika; Szisztematikus etika	
Kurzus megnevezése angolul: Ethics; Systematic Ethics	
Kurzus első foglalkozása: 2016. szeptember 13. 	
Kurzus előadója: Orthmayr Imre	
Kurzus időpontja és helye: K 17:00-18:30, MÚK 4/i. 129.	

Oktatás célja: A következő vizsgairodalom feldolgozásának elősegítése:

A vizsga anyaga: minden x-szel megjelölt szöveg, valamint minden témakörből egy további, tetszés szerint kiválasztott szerző megadott szövege(i).

I.
1. Erény-etikák
x Arisztotelész: Nikomakhoszi Ethika, I-III. könyv (1094a-1119b). Bp.: Magyar Helikon 1971, 5-84. o.
-Sztobaiosz: „Zénón és a többi sztoikus tanítása a filozófia etikai részéről". In Steiger Kornél       (vál.): Sztoikus etikai antológia, Bp.: Gondolat Kiadó 1983, 181-237. o. 
- Rousseau: „Javított-e az erkölcsökön a tudományok és a művészetek újraéledése?”                     
„Előszó a 'Narcissus'-hoz” 
„Erkölcsi levelek” 
In Jean-Jacques Rousseau: Értekezések és filozófiai levelek, Bp.: Magyar Helikon 1978, 5-58., 273-315. o. 
- G.E.M. Anscombe: „Modern erkölcsfilozófia". In Lónyai Mária (vál.): Tények és értékek, Bp.: Gondolat Kiadó 1981, 615-651. o
- Alasdair MacIntyre: Az erény nyomában, XIV-XVI. fejezet. Bp.: Osiris Kiadó 1999, 244-326. o. 
2. Kötelesség-etikák
- Szent Tamás: Előadások a Tízparancsolatról, 1128-1192, 1237-1276, 1315-1332. Bp.: Seneca Kiadó 1993, 13-67., 109-130., 173-185. o. 
- Diderot: „Természetjog”. In Ludassy Mária (vál.): A francia felvilágosodás morál-   filozófiája, Bp.: Gondolat Kiadó 1975, 461-467. o. 
x Kant: Az erkölcsök metafizikájának alapvetése, Bp.: Raabe Klett Kiadó 1998.
- H.A. Prichard: „Hibán alapul-e a morálfilozófia?” In Lónyai (vál.): Id. mű, 106-135. o.
- John Rawls: Az igazságosság elmélete, I. fejezet. Bp.: Osiris Kiadó 1997, 21-78. o.

3. Következmény-etikák
	3a) Értékelméletek
x Platón: „Philébosz”. In Platón Összes Művei, III. kötet, Bp.: Európa Könyvkiadó 1984, 151-305. o.  
- Nicolai Hartmann: „Az erkölcsi követelmények lényegéről”. In Lételméleti vizsgálódások.   Bp.: Gondolat Kiadó 1972, 511-566. o.
- G.E. Moore: „Principia Ethica”, I. fejezet. In Lónyai (vál.): Id. mű, 51-105. o.
	3b) Utilitarizmus
-Diderot: „Helvétius Az emberről című művének cáfolata”. In Ludassy (vál.): id. mű, 503- 578. o.
x Bentham: „Bevezetés az erkölcsök és a törvényhozás alapelveibe” In Márkus György (vál.): Brit moralisták a XVIII. században, Bp.: Gondolat Kiadó 1977, 677-774. o
- J.S. Mill: „A haszonelvűség”. In A szabadságról. A haszonelvűség, Bp.: Magyar Helikon  1980, 227-354. o.
- John Rawls: „Kétfajta szabályfogalom”. In Lónyai (vál.): Id. mű, 364-416. o.

II.
1. Etikai intellektualizmus és racionalizmus
- Platón: „Az állam”, 354a-354c, 368a-369b, 433a-444b. In Platón Összes Művei, II. kötet,   Bp.: Európa Könyvkiadó 1984, 82-83., 103-105., 263-294. o.
- Szent Ágoston: „A szabad akaratról”, I-II. könyv. In A boldog életről. A szabad akaratról,  Bp.: Európa Könyvkiadó 1989, 55-173. o. 
x Descartes: „Értekezés a módszerről”, III. rész. In Válogatott filozófiai művek, Bp.: 
 Akadémiai Kiadó 1980, 179-184. o. 
„Levelek Erzsébet hercegnőnek”. In: Gyergyai Albert (vál.): Ima az Akropoliszon, Bp.:Európa Könykviadó 1977, 43-61. o. 
A filozófia alapelvei, „A szerző levele a könyv fordítójához”. Bp.: Osiris Kiadó 1996, 7-20. o. 
- Locke: Értekezés az emberi értelemről, I. köt.: I. kv., 2. fej.; II. kv., 20., 28. fej. Bp.:     
 Akadémiai Kiadó 1979,  47-68, 222-227., 345-357. o. 
- Spinoza: Etika, V. rész. Bp.: Magyar Helikon 1969, 279-316. o.
- Butler: „Az emberi természetről, avagy az ember mint erkölcsileg cselekvő alany”. In  Márkus (vál.): Id. mű, 251-308. o.

2. Etikai objektivizmus és racionalizmus
- Samuel Clarke: „Értekezés a természetes vallásról”. In Márkus (vál.): Id. mű, 13-51. o.
x Thomas Reid: „Értekezések az ember aktív erőiről”. In Márkus (vál.): Id. mű, 565-674. o.
- Thomas Nagel: Az utolsó szó, „Bevezetés”, „Az etika”. Bp.: Európa Könyvkiadó 1998, 9-20., 140-175. o.
3. Etikai emotivizmus
x Shaftesbury: Értekezés az erényről és az érdemről, Bp.: Kossuth Könyvkiadó 1994. 
- Adam Smith: „Az erkölcsi érzelmek elmélete”. In Márkus (vál.): Id. mű, 423-553. o.
- Hume: Értekezés az emberi természetről, III. könyv, I. rész. Bp.: Gondolat Kiadó 1976, 623-649. o.
4. Etikai szkepticizmus
x Mandeville: A méhek meséje, Bp.: Kossuth Könyvkiadó 1996, 11-134. o.
- Nietzsche: „Az erkölcs genealógiájához”. In Friedrich Nietzsche válogatott írásai, Bp.:  Gondolat Kiadó 1972, 337-361. o.
- Wittgenstein: „Előadás az etikáról”, Nappali Ház 1990/1. 7-11. o.
- M. Schlick: „Az etika kérdései”. In Altrichter Ferenc (vál.): A Bécsi Kör filozófiája, Bp.:  Gondolat Kiadó 1972, 507-533. o. 
- Ch. L. Stevenson: „Az etikai kifejezések emotív jelentése”. In Lónyai (vál.): Id. mű, 180-213. o.
- Sartre: Existencializmus. Hatágú Síp Alapítvány 1991.	

Tantárgy tartalma: 

1. Normatív etika és metaetika megkülönböztetése
    A metaetika három nagy irányzata: intuicionizmus, emotivizmus, preskripivizmus 
2. A normatív etika három alaptípusa: 
    a) következmény-etika (teleológiai etika): egy cselekedetet következménye vagy célja tesz 
        erkölcsileg helyessé vagy helytelenné
    b) kötelesség-etika (deontológiai etika): egy cselekedetet valamely inherens tulajdonsága, 
        nevezetesen valamilyen előírásnak való megfelelése tesz erkölcsileg helyessé vagy   
        helytelenné
    c) erényetika: egy cselekedetet a cselekvőnek a cselekvéshez vezető  motívuma vagy 
        jellemvonása tesz erkölcsileg helyessé vagy helytelenné 
3. A következmény-etika két kulcskérdése: a) Mi az a jó, amit az erkölcsös cselekedetnek 
    maximálisan elő kell idéznie? b) Kinek számára kell e jót maximálisan előidéznie? 
     a) Az értékelméleti kérdés: Mi a jó? 
        A metaetikában: Mi a "jó", mit jelent a jó fogalma? 
        A normatív etikában: Mi "a jó", mi az, ami önmagában jó?
     b) Kinek a számára kell maximalizálni a jót?
         A két szélső álláspont:
         i) Etikai egoizmus: az egyénnek saját maga számára kell előidéznie a legtöbb jót
         ii) Utilitarizmus: a legtöbb ember legnagyobb javát kell mindenkinek előidéznie 
4. Kötelesség-etika
5. Erényetika
6. Az etikával kapcsolatos motivációelméleti és ismeretelméleti álláspontok
    a) Etikai intellektualizmus: az erkölcsileg helyes cselekedet az ész előírásait követi
    b) Etikai racionalizmus: az erkölcsi elvek az ész közvetlen belátása és dedukciói révén 
        ismerhetők meg
     c) Etikai emotivizmus: a cselekedetek erkölcsi értékéről az általuk kiváltott helyeslő vagy 
         elutasító érzések tájékoztatnak
     d) Etikai szkepticizmus: az erkölcsi elvek egyáltalán nem igazolhatóak, vagy pedig 
          egészen másfélék az alapjaik, mint amire igazolási kísérleteik során hivatkoznak    

Haladó előadás	

Számonkérési és értékelési rendszer: Szóbeli vizsga a vizsgairodalom alapján.	

Vizsgairodalom: Ld. fent az „Oktatás célja” címszó alatt.