Kurzus kódjai: BBN-FIL-353.03, BMA-FILD-381.03,	
Kurzus megnevezése: Bevezetés a klasszikus történelemfilozófiába	
Kurzus megnevezése angolul: Introduction to the Philosophy of History	
A KURZUS ELSŐ FOGLALKOZÁSÁRA 
A  SZEPTEMBER 11-ÉN KEZDŐDŐ HÉTEN KERÜL SOR 	
Kurzus előadója: Miklós Tamás	

Az oktatás célja: Bevezetés a klasszikus történelemfilozófiába

A tantárgy tartalma:

Az előadás bevezet az újkori történelemfilozófia történetébe, központi problémáiba és segít végiggondolni, miért emelkedtek az iránnyal bíró egyetemes emberi történelem feltevésének dilemmái a XVIII. század második felétől jó ideig a filozófia köponti kérdései közé. 

Hogyan fonódott össze történelemfilozófiai dilemmákban a bibliai hagyomány és a görög-római racionalizmus öröksége, a nyugati filozófia és teológia számos nagy témája, valamint a vallásháborúk, a tudományos, technikai és földrajzi felfedezések, a gazdaság és a társadalom drámai átalakulása jelentette komplex kihívás?

Az újkori történelemfilozófia néhány jellegzetes kérdésköre:
Milyen előfeltevések és tapasztalatok mellett válik önállóan tárgyalhatóvá a társadalom és története? Milyen funkciókra tesz szert a történelem az újkori filozófiai gondolkodásban? Kulturális önkép, társadalomkép és történelemfelfogás kapcsolata. Hogyan válik el történetírás és történelemfilozófia? Történelemteológia és történelemfilozófia viszonya. Mi a szabadság szerepe a történelemelméletekben?
Mi a „rossz” történelmi tapasztalatának és az értelemmel bíró világrend képzetének viszonya (újkori teodícea-problematika)? A történelem szubjektumára, a történelem „csinálhatóságára” (az emberi tettekért és szenvedésekért viselt felelősségre), individuum és emberi nem viszonyára; a történelmi folyamatok egységére, irányára és értelmére vonatkozó kérdések. Mi az empirikus tapasztalatok és filozófiai szemléletmód viszonya a történelem elbeszélésében? Milyen viszonyban áll történelmi narráció és irodalom? Mi a történelemre vonatkozó filozófiai koncepciók metafizikai tétje, melyek e teóriák reflektált belső ellentmondásai? 

Az előadás önálló egység, de kapcsolódik hozzá a meghirdetett történelemfilozófia-szeminárium is.
A vizsgaanyag szélesebb az órán közvetlenül használt olvasmánylistánál. 

Alapozó szeminárium

A kurzus számonkérési és értékelési rendszere: Szóbeli  vizsga

Irodalom:

A vizsgaanyag szélesebb az órán közvetlenül használt olvasmánylistánál. Az órán az alábbi szövegeket elemezzük: 

Rousseau: Értekezés az emberek közötti egyenlőtlenség eredetéről és alapjairól, in: Rousseau: Értekezések és filozófiai levelek. Magyar Helikon, Budapest, 1978. 59-158. o.
Kant: Az emberiség egyetemes történetének eszméje világpolgári szemszögből. (In: Kant: A vallás a puszta ész határain belül. Gondolat, Budapest, 1974. vagy in: Kant: Történelemfilozófiai írások, Ictus, Szeged, 1996. 41-58. o.)
Kant: Az emberi történelem feltehető kezdete. (uo.)
Schelling: A transzcendentális idealizmus rendszere. (Gondolat, Budapest, 1983. 353-373. o.)
Hegel: Előadások a világtörténet filozófiájáról. Bevezetés. (Akadémiai, Budapest, 1979. 17-138. o.)
Schiller: Mi az egyetemes történelem és mivégre is tanulmányozzuk? (In: Schiller: Művészet- és történelemfilozófiai írások, Atlantisz, Budapest, 2005.)
Schiller: A fenségesről. (uo.)

Történelemfilozófia – elsődleges irodalom:

Rousseau: „Értekezés az emberi egyenlőtlenségek eredetéről”, in: Értekezések és filozófiai levelek. Európa, Budapest, 1978. 59-201. o.

Kant: „Az emberiség egyetemes történetének eszméje világpolgári szemszögből”, in: uő: Történelemfilozófiai írások. Ictus, 1996. 41-58. o.

Kant: „Az emberi történelem feltehető kezdete”, in: uo. 87-103. o.

Schelling: A transzcendentális idealizmus rendszere, Gondolat, Budapest, 1983. 353‑383. o.

Fichte: „A jelenlegi kor alapvonásai”, in: Fichte: Válogatott filozófiai írások, Gondolat, Budapest, 1981. 416‑480. és 554-570. o.

Schiller: Mi az egyetemes történelem és mi végre is tanulmányozzuk?, in: Schiller művészet- és történelemfilozófiai írásai, Atlantisz, Budapest,  2005.  383-402. o.

Schiller: „A fenségesről”, in: Schiller művészet- és történelemfilozófiai írásai, Atlantisz, Budapest, 2005.  353-370. o.
 
Hegel:	„Az ész a történelemben”, in: Előadások a világtörténet filozófiájáról, Akadémia, Budapest, 1979. 13-138. o.

Marx és Engels: A német ideológia. MEM, Kossuth, Budapest, 1969. Feuerbach-fejezet

Marx és Engels: A Kommunista Párt kiáltványa, MEM, Kossuth, Budapest	

Jacob Burckhardt: Világtörténelmi elmélkedések, Atlantisz, Budapest, 2001. 11-51. o.

Nietzsche: „A történelem hasznáról és káráról”, in: uő: Korszerűtlen elmélkedések, Atlantisz, Budapest,  2004.  93-178. o.

Walter Benjamin: „A történelem fogalmáról”, in: Angelus Novus, Magyar Helikon, Budapest, 1980. 959-974. o.

Karl Löwith: Világtörténelem és üdvtörténet, Atlantisz, Budapest, 1996. (Előszó, Bevezetés, Utószó)

Reinhart Koselleck: Elmúlt jövő, Atlantisz, Budapest, 2003. („A kora újkor elmúlt jövője”, 17-40. o.; „Történelem, történetek és formális időstruktúrák”, 147-162. o.; „’Tapasztalati tér’ és ’várakozási horizont’ – két történeti kategória”, 401-430. o.)

Odo Marquardt: Az egyetemes történelem és más mesék, Atlantisz, Budapest, 2001. („A megvádolt és fölmentett ember a XVIII. század filozófiájában”, 101-129. o.; „Az egyetemes történelem és más mesék”, 251-275. o.)

A. C. Danto:	Analytical Philosophy of History. Cambridge, 1965. (új kiadás: Narration and Knowledge. 1985.) A könyv bevezetése és 5. fejezete ("Temporális nyelv és temporális szkepticizmus"). (A magyar fordítása kéziratos formában megtalálható a tanszék könyvtárában, illetve a www.szv.hu honlapon [http://www.szv.hu/cikkek/temporalis-nyelv-es-szkepticizmus] és [http://www.szv.hu/cikkek/szubsztantiv-es-analitikus-tortenelemfilozofia], valamint „A narratívák szerepe a történeti magyarázatban”, in: Tudomány és művészet között, L’Harmattan, Budapest, 2003. 61-83. o.

Carl G. Hempel: "Az általános törvények szerepe a történettudományokban", in: Kisantal Tamás (szerk.): Tudomány és művészet között. L'Harmattan - Atelier, Budapest, 2003. 37-51. o.