A kurzus kódja(i): BBN-FIL-355.03
	
A kurzus megnevezése: A szuverenitás eszmetörténete és kortárs dilemmái	
A kurzus megnevezése angolul: The Ideological History of Sovereignty and its Contemporary Dilemmas 	
A kurzus előadója: Szücs László Gergely	

Oktatás célja: 
A szuverenitás fogalmának klasszikus politikai-filozófiai interpretációi, és a szuverenitás eszme vizsgálata a kortárs kihívások tükrében.

Tantárgy tartalma:
A kollokvium során arra a kérdésre keressük a választ, mi a szuverenitás forrása, tartható-e az osztatlan, korlátozatlan (nép)szuverenitás eszménye? Politikai filozófiai szövegek vizsgálatával egyrészt a „klasszikusnak” számító, de a mindennapokat érintő dilemmákat tárgyalunk, mint például: összeegyeztethető-e a szuverén hatalom feltételezése a politikai egyenlőség megkövetelésével; a szuverenitás „egysége, oszthatatlansága” a hatalommegosztás elvével? Hogyan értelmezhető a szuverenitás elidegeníthetetlensége a kortárs képviseleti demokráciák eljárásának tükrében?  Mit jelent a politikai értelemben vett „nép”, és milyen aktusnak kell megelőznie a politikai társadalom létrejöttét? Hogyan egyeztethető össze a többségi elv a népszuverenitás fogalmával? Nem illúzió-e a jogilag korlátozatlan szuverenitás feltételezése, különösen az emberi jogok, a privát autonómia védelmének elvárásával szemben?
E klasszikus kérdéseken túlmenően a népszuverenitás eszményének teherbíró képességét a kortárs politikai-társadalmi folyamatok fényében vizsgáljuk. Többek között arra a kérdésre keressük a választ, hogy elméleti szinten közös nevezőre hozhatók-e a kozmopolita utópiák és a szuverenitás elméletei? Nem üresítették-e ki a szuverenitás fogalmát az olyan, kortárs szerzők által azonosított globális folyamatok, mint a „posztnemzeti konstellációk” létrejötte, a nemzetek feletti döntéshozatali mechanizmusok elterjedése vagy a „neoliberalizmus térhódítása”. Nem illúzió-e az önmagának törvényt adó politikai közösség eszménye az olyan társadalmakban, amelyek határai átjárhatóvá váltak (ld. migráció, munkaerő-vándorlás), és amelyekben a felmerülő problémák jelentős része nem helyi megoldást, hanem nemzetközi fellépést sürget (pl. terrorizmus, pénzügyi válság, klímaváltozás, megfigyelési botrányok). A „szuverenitás válságáról, végéről” kell beszélnünk – ahogyan több kortárs szerző teszi – vagy a szuverenitás fogalmának újragondolására van szükség?

Számonkérési és értékelési rendszere: Írásbeli vizsga.

Kötelező irodalom:
Thomas Hobbes: Leviatán vagy az egyházi és a világi állam anyaga, formája és hatalma. Kossuth, Budapest, 1999. 166-219.
John Locke: Második értekezés a polgári kormányzatról, Polis Kiadó, Budapest, 1999. I-II. fejezet, 41-51. 91-141.
Immanuel Kant: Az erkölcsök metafizikája. A jogtan második része: A közjog. 415-463. 
Immanuel Kant: Az örök békéről, in. Történetfilozófiai írások, Ictus, Budapest, 1997.
Carl Schmitt: A parlamentarizmus és a modern tömegdemokrácia ellentéte. in. A politikai fogalma, Osiris, Budapest, 2002. 191-205.
Carl Schmitt: A politikai fogalma, Osiris, Budapest, 2002.
Hans Kelsen: A szuverenitás fogalmának változása, In. Takács Péter (szerk.): Államtan. Budapest, 2003, Szent István Társulat 603-614. 
Kis János: Alkotmányos demokrácia, Kalligram, Pozsony, 2019. Népszuverenitás: 351-418. 
Kis János: Egy neoklasszikus elmélet körvonalai, im. 418-441.
Jürgen Habermas: Inklúzió - Bevonás vagy bezárás? in. Fordulat ötödik szám: 11-31. 
Jürgen Habermas: A jogállam és a demokrácia belső összefüggéséről, 76-84.
Jürgen Habermas: Miért mára lett csak igazán alkotmányos projekt Európa? in. Esszé Európa Alkotmányáról, Atlantisz, Budapest 2012. 39-75.
Nancy Fraser: Transnationalizing the Public Sphere. in. Scales of Justice, Columbia University Press, New York, 2008. 76-99.
Seyla Benhabib: Twilight of Sovereignty or the Emergence of Cosmopolitan Norms?
Rethinking Citizenship in Volatile Times, Citizenship Studies, 11: 1, 19-36.
Jeremy Waldron: Are Sovereigns Entitled to the Benefit of the International Rule of Law? The European Journal of International Law Vol. 22 no. 2. 2011. 315-343.
Sassen, Saskia: Elveszített kontroll? Szuverenitás a globalizáció korában. (Ford. Rotyis József) Helikon, Budapest 2000. 

Ajánlott irodalom: 
Jean Bodin. Az államról. Gondolat, Budapest, 1987.
Hannah Arendt: The Human Condition, Chicago University Press, 1998.
Hans Kelsen: Das Problem der Souveränität und die Theorie des Völkerrechts. Tübingen: Mohr, 1920.
Jürgen Habermas: A posztnemzeti állapot és a demokrácia jövője, in. A posztnemzeti állapot. Politikai esszék. L’Harmattan – Zsigmond Király Főiskola, Budapest, 2006.
Jürgen Habermas: Faktizität und Geltung.  Beiträge zur Diskurstheorie des Rechts und des Demokratischen Rechtstaats, Suhrkamp Verlag, Frankfurt am Main, 1992.
Jürgen Habermas: Legitimáció az emberi jogok által, in. A posztnemzeti állapot. Politikai esszék. L’Harmattan – Zsigmond Király Főiskola, Budapest, 2006.
Jürgen Habermas: Über den internen Zusammenhang von Rechtstaat und Demokratie, in: Die Einbeziehung des Anderen, Studien zur politischen Theorie, Suhrkamp Verlag, Frankfurt am Main, 1996.
Lupel, Adam: Globalization and Popular Sovereignty. Democracy’s Transnational Dilemma. Routledge, London–New York, 2009.
Stephen D. Krasner: Sovereignty. Organized Hypocrisy. (Kindle Edition) Princeton University Press, Princeton, NJ, 1999.
Laski, Harold: The Foundations of Souvereignty and Other Essays. Harcourt, Brace and Company, New York, 1921.
Heller, Hermann: Die Souveränität. Ein Beitrag zur Theorie des Staats- und Völkerrechts. Walter de Gruyter & Co. Berlin–Leipzig, 1927.
Reinhard Steiger: Geht das Zeitalter des souveränen Staates zu Ende? Der Staat, 2002/41. 331–358. o.
Michel Foucault: Governmentality, in. The Foucault Effect, Chicago University Press, 1991.