A kurzus kódja(i): BMA-FILD-352.34; BBN-FIL-235.35; BBN-FIL-352.23; BBN-FIL18-235.32; BBN-FIL18-352.19; BMA-FILD-235.28	
A kurzus megnevezése: Lukács György: Az ész trónfosztása	
A kurzus megnevezése angolul: Georg Lukács: The Destruction of Reason	
A kurzus előadója: Forczek Ákos, PhD, adj.	

Oktatás célja:
A kurzus során Lukács György leghírhedtebb – általában „az életmű mélypontjának” tartott – munkáját, Az ész trónfosztását olvassuk. Igyekszünk átfogó képet alkotni a műről (keletkezési körülményeit, történeti kontextusát, előmunkálatait is beleértve). Kisebb kihagyásokkal áttekintjük az egész könyvet (a feldolgozandó szövegszakaszokat alább pontosan megadom). Különös figyelmet fordítunk a lukácsi narratíva kulcsfogalmaira: ráció, irráció, haladás, hanyatlás, történelem, dialektika, világnézet, ideológia, determináció stb. Nem az a célunk, hogy „megvédjük” Lukácsot, és mégannyira sem az, hogy sokadszor is elismételjük az elmarasztaló toposzokat. Az ész trónfosztását a marxista filozófiatörténet-írás előzmények nélküli (ill. a szerény előzményeket ignoráló), fontos alkotásaként tárgyaljuk, amelyet keletkezésének konkrét történelmi-eszmetörténeti mozgásterében elhelyezve – és e mozgástér behatároltságával gondosan számot vetve – kell értelmeznünk. A mű szociogenetikus módszertana, a narratíva felépítése és fogalomkészlete megítélésünk szerint akkor is figyelemre méltó, ha Lukács elemzései – egyébként módszertanilag megalapozottan – egyoldalúak.
(Az általunk használt kiadás, amelynek oldalszámaira hivatkozunk, digitálisan elérhető az alábbi linken:
https://www.szaktars.hu/akademiai/view/lukacs-gyorgy-az-esz-tronfosztasa-az-irracionalista-filozofia-kritikaja-2-kiadas-1965/?pg=0&layout=s)

Course aims:
During the course, we will read Georg Lukács’s most controversial book, often referred to as ‘the low point of his oeuvre’: The Destruction of Reason. We will attempt to gain a comprehensive understanding of the work (including the circumstances of its creation). With a few exceptions, we will go through the entire book (the sections to be covered are specified below). We will pay particular attention to the key concepts of Lukács’s narrative: rationality, irrationality, progress, decadence, history, dialectics, Weltanschauung, ideology, determination, etc. It is not our aim to ‘defend’ Lukács, and certainly not to repeat the condemnatory topoi. We treat The Destruction of Reason as a groundbreaking work of Marxist philosophical historiography, which we must situate in its specific historical context and interpret with careful consideration of the limitations of Lukács’s room for manoeuvre. In our opinion, the sociogenetic methodology of the work, the structure of the narrative and its conceptual apparatus are remarkable, even if Lukács’s analyses – methodologically sound – are one-sided.
(The edition we use, to whose page numbers we refer, is available digitally at the following link:
https://www.szaktars.hu/akademiai/view/lukacs-gyorgy-az-esz-tronfosztasa-az-irracionalista-filozofia-kritikaja-2-kiadas-1965/?pg=0&layout=s)

Tantárgy tartalma / Course content:
1. óra:
Bevezető óra	

2. óra:
„Előszó. Az irracionalizmus mint az imperialista korszak nemzetközi jelensége” (részlet):
-	3-9. o. második bekezdésének végéig [eddig: „politikai megkoronázása”]
ÉS
„Első fejezet. Németország történeti fejlődésének néhány sajátosságáról” (részletek):
-	27-34. o. harmadik bekezdésének végéig [eddig: „a XIX. század második felétől a mai napig”] + 
-	46. o. utolsó bekezdésétől [innen: „A birodalomalapítással…”] – 53. o. első bekezdésének végéig [eddig: „a demokrata politikusnál, Rathenaunál”] + 
-	55. o. utolsó bekezdésétől [innen: „A wilhelminus-rendszernekaz első imperialista világháborúban…”] – 57. o. utolsó bekezdéséig [eddig: „a kommunista párt sem volt mentes a nemzeti nihilizmustól”] + 
-	60. o. második bekezdésétől [innen: „Nem lehet itt feladatunk…”] – 69. o. [a fejezet végéig].	

3. óra:
„Második fejezet. Az irracionalizmus megalapozása a két forradalom közötti időszakban (1789-1848)” 
-	„1. Előzetes elvi megjegyzések a modern irracionalizmus történetéhez” (részlet):
o	70-79. o. második bekezdésének végéig [eddig: „meghatározva a kérdésfeltevéseket és a feleleteket”]
-	„2. Schelling intellektuális szemlélete mint az irracionalizmus első megjelenési formája” (97-118. o.)	

4. óra:
„Második fejezet. Az irracionalizmus megalapozása a két forradalom közötti időszakban  (1789-1848)”
-	„5. Kierkegaard” (részletek):
o	191-215. o. első bekezdésének végéig [eddig: „szertefoszlik és megsemmisül”] +
o	223. o. utolsó bekezdésétől [innen: „Van persze Kierkegaard életművében…”] – 237. o.	

5. óra:
„Harmadik fejezet. Nietzsche mint az imperialista korszak irracionalizmusának megalapítója” (I.)
-	1-2. alfejezet (238-264. o.)	

6. óra:
„Harmadik fejezet. Nietzsche mint az imperialista korszak irracionalizmusának megalapítója” (II.)
-	4-6. alfejezet (279-311. o.)	

7. óra:
„Negyedik fejezet. Az életfilozófia az imperialista Németországban”
-	„1. Az életfilozófia lényege és funkciója” (312-323. o.)
-	„2. Dilthey mint az imperialista életfilozófia megalapozója” (323-344. o.)	

8. óra:
„Negyedik fejezet. Az életfilozófia az imperialista Németországban”
-	„3. Simmel és az életfilozófia a háború előtti időben” (344-357. o.)
-	„4. A háború kora és a háború utáni kor (Spengler)” (358-370. o.)	

9. óra:
„Negyedik fejezet. Az életfilozófia az imperialista Németországban”
-	„6. A parazita szubjektivizmus hamvazószerdája (Heidegger, Jaspers)” (381-408. o.)	

10. óra:
„Hatodik fejezet. Az imperialista korszak német szociológiája”
-	„1. A szociológia keletkezése” (452-454. o.)
-	„2. A német szociológia kezdetei (Schmoller, Wagner stb.)” (454-457. o.)
-	„3. Ferdinand Toennies és a német szociológia új iskolájának megalapítása” (457-465. o.)
-	„4. A wilhelminus korszak német szociológiája (Max Weber)” (465-480. o.)	

11. óra:
„Hatodik fejezet. Az imperialista korszak német szociológiája”
-	„5. A liberális szociológia védtelensége (Alfred Weber, Mannheim)” (481-498. o.)
-	„6. Prefasiszta és fasiszta szociológia (Spann, Freyer, C. Schmitt)” (498-515. o.)	

12. óra:
„Hetedik fejezet. Szociáldarwinizmus, fajelmélet és fasizmus”
-	„1. A fajelmélet kezdetei а XVIII. században” (516-518. o.)
-	„2. A fajelmélet megalapítása Gobineau által” (518-528. o.)
-	„3. A szociáldarwinizmus (Gumplowicz, Ratzenhofer,Woltmann)” (részlet):
o	528-534. o. első bekezdésének végéig [eddig: „a fasizmus történetfelfogása számára”]
-	„4. H. St. Chamberlain mint a korszerű fajelmélet megalapítója” (541-555. o.)	

13. óra:
„Hetedik fejezet. Szociáldarwinizmus, fajelmélet és fasizmus”
-	5. A nemzeti-szocialista világnézet mint az imperializmus filozófiájának demagóg szintézise” (556-591. o.)	

Számonkérés és értékelés rendszere:
A kijelölt szemelvényeket minden hallgatónak el kell olvasnia óráról órára, s mindenkinek vállalnia kell (a létszámtól függően minimum) egy referátumot is. Az értékelés a referátum és az órai munka alapján történik. Maximum három hiányzás lehetséges.

Requirements for completing the course:
All students must read the selected passages and give a short presentation (at least one, depending on the number of participants). Grading is based on the short presentation and the classwork. A maximum of three absences are permitted.

Kötelező irodalom / Required reading:
A kötelező szemelvényeket ld. fentebb. Az oldalszámok az alábbi kiadásra vonatkoznak:
Lukács György. 1965. Az ész trónfosztása. Az irracionalista filozófia kritikája. Budapest: Akadémiai.