A kurzus kódja(i): BMA-FILD-352.34; BBN-FIL-235.35; BBN-FIL-352.23; BBN-FIL18-235.32; BBN-FIL18-352.19; BMA-FILD-235.28	
A kurzus megnevezése: Lukács György kései filozófiája	
A kurzus megnevezése angolul: The late philosophy of György Lukács	
A kurzus előadója: Forczek Ákos	

Oktatás célja: A kurzus során együtt olvassuk és értelmezzük az alábbiakban megjelölt szövegszakaszokat. Az órákon vázlatos képet alkothatunk Lukács legvitatottabb, illetve leginkább elfeledett alkotói korszakairól, ti. a moszkvai periódustól a kései Ontológiáig terjedő évtizedekről.

Tantárgy tartalma:
1. óra:
Bevezető óra	

2. óra:
„Arisztokratikus és demokratikus világnézet.” In Lukács György: Utam Marxhoz. Válogatott filozófiai tanulmányok. II. kötet, szerk. Márkus György. Budapest: Magvető, 1971. 65–97. o.	

3. óra:
„A realizmusról van szó.” In Lukács György: A realizmus problémái. Ford.Gáspár Endre. Budapest: Athenaeum, 1948. 285–317. o. 	

4. óra:
Részletek A különösség mint esztétikai kategória c. műből (I.)
VI. fejezet 6., 7. és 8. alpontja (6. Pártosság; 7. Lényeg és jelenség; 8. Maradandó hatás és elavulás)
(Több különböző kiadásban. A Magvetőnél megjelent kötet bibliográfiai adatai: Lukács György: A különösség mint esztétikai kategória. Budapest: Magvető, 1985. 242–278. o.)	

5. óra:
Részletek A különösség mint esztétikai kategória c. műből (II.)
VI. fejezet 9. alpontja (9. Műalkotás-egyéniség és különösség)
(Több különböző kiadásban. A Magvetőnél megjelent kötet bibliográfiai adatai: Lukács György: A különösség mint esztétikai kategória. Budapest: Magvető, 1985. 278–300. o.)	

6. óra:
Részletek A különösség mint esztétikai kategória c. műből (III.)
VI. fejezet 10. és 11. alpontja (10. A tipikus: A tartalom problémái; 11. A tipikus: A forma problémái)
(Több különböző kiadásban. A Magvetőnél megjelent kötet bibliográfiai adatai: Lukács György: A különösség mint esztétikai kategória. Budapest: Magvető, 1985. 300–323. o.)	

7. óra:
Részletek Az esztétikum sajátossága c. műből (I.)
Az 1. kötet 7. fejezetének 1. és 2. alfejezete (1. Az esztétikai szubjektivitás előzetes kérdései; 2. A külsővé válás és a szubjektumba való visszavétele)
(Több kiadásban. A Magvető 1965-ös kiadásának bibliográfiai adatai: Lukács György: Az esztétikum sajátossága, I. kötet. Ford. Eörsi István. Budapest: Magvető. 490–528. o.)	

8. óra:
Részletek Az esztétikum sajátossága c. műből (II.)
Az 1. kötet 7. fejezetének 3. alfejezete (3. A partikuláris egyéntől az emberi nem öntudatáig)
(Több kiadásban. A Magvető 1965-ös kiadásának bibliográfiai adatai: Lukács György: Az eszétikum sajátossága, I. kötet. Ford. Eörsi István. Budapest: Magvető. 528–570. o.)	

9. óra:
Részletek A társadalmi lét ontológiájáról c. műből (I.)
2. kötet, az 1. fejezet 1. alfejezete: „A munka mint teleológiai tételezés.”
In Lukács György: A társadalmi lét ontológiájáról, 2. kötet: Szisztematikus fejezetek. Ford. Eörsi István. Budapest: Magvető, 1976. 16–54. o.	

10. óra:
Részletek A társadalmi lét ontológiájáról c. műből (II.)
2. kötet, a 2. fejezet 1. alfejezete: „A reprodukció általános problémái.”
In Lukács György: A társadalmi lét ontológiájáról, 2. kötet: Szisztematikus fejezetek. Ford. Eörsi István. Budapest: Magvető, 1976. 137–178. o.	

11. óra:
Részletek A társadalmi lét ontológiájáról c. műből (III.)
2. kötet, a 3. fejezet 1. alfejezete: „Eszmei mozzanat a gazdaságban.”
In Lukács György: A társadalmi lét ontológiájáról, 2. kötet: Szisztematikus fejezetek. Ford. Eörsi István. Budapest: Magvető, 1976. 335–380. o.	

12. óra:
Részletek A társadalmi lét ontológiájáról c. műből (IV.)
2. kötet, a 4. fejezet 3. alfejezetének záró szakasza, vagyis részlet „Az elidegenedésnek és megszüntetésének objektív alapjai. Az elidegenedés jelenlegi formája” című alfejezetből az alábbiak szerint: 
In Lukács György: A társadalmi lét ontológiájáról, 2. kötet: Szisztematikus fejezetek. Ford. Eörsi István. Budapest: Magvető, 1976. 787–824. o. (A 787. oldalon a 2. bekezdéstől kezdve [innen: „Mostanáig arra törekedtünk, hogy gazdaságilag és ideológiailag helyesen világítsuk meg a jelenkori elidegenedés specifikusan új vonásait…”] egészen a mű végéig.)	

Számonkérési és értékelési rendszere:
A kijelölt szemelvényeket minden hallgatónak el kell olvasnia óráról órára, s mindenkinek vállalnia kell (a létszámtól függően minimum) egy referátumot is. Az értékelés a referátum és az órai munka alapján történik. Maximum három hiányzás lehetséges.

Kötelező irodalom:
A kötelező szemelvényeket ld. fentebb. A következő kiadást kell használni (a fent megadott oldalszámok is erre vonatkoznak):