A kurzus kódja(i): BBN-FIL-342.31	
A kurzus megnevezése: Autoritás, igazságosság, közösség: Bevezetés a politikai filozófiába	
A kurzus megnevezése angolul: 
Authority, Justice, Community: Introduction to Political Philosophy	
A kurzus előadója: Mráz Attila	
Oktatás célja:
A kurzus célja, hogy a hallgatók megismerkedjenek a modern piaci társadalmakra jellemző politikai, gazdasági és jogi intézmények morális értékeléséhez szükséges alapvető, kortárs politikai filozófiai eszköztárral. A kurzus négy részre tagolódik. A rövid, elsősorban módszertani bevezető egység a továbbiakban használandó alapvető fogalmakkal, módszerekkel ismerteti meg a hallgatókat. A második egység arra a kérdésre keresi a választ: miért igazolható az államok léte, és milyen államok léte igazolható? Ebben a részben a politikai autoritás és legitimitás néhány befolyásos – klasszikus ill. kortárs – elméletén keresztül az anarchia és az állam mibenlétével, a szuverenitással, a jogállamiság ideáljával, az egyéni jogok jelentőségével, a többségi döntéshozatallal és annak korlátaival foglalkozunk. Ezután a harmadik egységben az elosztási igazságosság – a jövedelem és vagyon, előnyök és hátrányok morálisan helyes elosztásának – legfontosabb elméleteibe tekintünk be. Ennek az egységnek a fókuszában az a kérdés áll, hogy az egyéni szabadság és a magántulajdon hogyan egyeztethető össze az emberi egyenlőség valamilyen ideáljával. Az utolsó nagy egységben néhány, az egyén és a politikai közösség viszonyát érintő, a modern európai politikai gondolkodást meghatározó elméleti kihívással ismerkedünk meg: a család/magánszféra és a politikai autoritás határaival, a vallási alapú politizálás elméleti problémáival, a hagyomány szerepével a politikában, és a nemzet fogalmával, illetve lehetséges politikai szerepeivel. Az utolsó modul témái közül a hallgatók választása nyomán dolgozunk fel kettőt.
Tantárgy tartalma: 
I. Bevezetés, módszertani előtanulmányok
1. Mi a politikai filozófia és mi nem?
·         Az oktató által kiadott rövid esetleírások.
·         Huoranszki Ferenc (1998). Mire jó és miről szól a politikai filozófia? In: Huoranszki Ferenc (szerk.): Modern politikai filozófia. Budapest: Osiris – Láthatatlan Kollégium. pp. 7–15, 19‑20. [A pp. 16‑19. közötti szakasz csak ajánlott.]
·         Rawls, John. (1971). Az igazságosság elmélete. 9. §: “Néhány megjegyzés az erkölcs elméletéhez”. Ford. Krokovay Zsolt. Budapest, Osiris, 1997. pp. 70-79.
·         Továbbá MA hallgatók számára: Jonathan Floyd: Political Philosophy’s Methodological Moment and the Rise of Public Political Philosophy. Society 59, 129–139 (2022). https://doi.org/10.1007/s12115-022-00710-2
II. Autoritás-elméletek
2. Az állam fogalma és jelentősége, létrejöttének és létének önérdek-alapú igazolása
·         Thomas Hobbes, Leviatán, 13. fejezet, 17–18. fejezetek. Ford. Vámosi Pál. Budapest: Kossuth, 1999.
·         Max Weber: Állam. Politika. Tudomány. In: Államtan. Szerk.: Takács Péter. Szent István Társulat, Budapest, 2003. pp. 48-50.
3. Az államhatalom ‘jogias’ korlátozása (liberalizmus), az állam, mint szabad egyesülés létrejöttének és létének igazolása
·         John Locke (1689). Második értekezés a polgári kormányzatról. 1–2. fejezet, 8–9. fejezet. Ford. Endreffy Zoltán. Budapest: Balassi Kiadó, 1999.
·         Magyarország Alaptörvénye, I. cikk (1) bekezdés, http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A1100425.ATV
·         Az Amerikai Egyesült Államok Alkotmánya, Preambulum (I. cikk előtti szöveg).
In: Bődy–Urbán szerk.: Szöveggyűjtemény az Amerikai Egyesült Államok történetéhez. Dialóg Campus, Budapest–Pécs, 2001, 479–495. Javította, kiegészítette és lábjegyzetekkel ellátta: Pintér Károly. https://btk.ppke.hu/uploads/articles/17353/file/USA%20alkotm%C3%A1ny_magyar_PKjav.pdf
4. A többségi döntéshozatal (és) alkotmányos korlátai – Pro és contra alkotmányos korlátok
·         Ronald Dworkin (2010). Mi a demokrácia? Ford. Hegyi Szabolcs. Szuverén.hu, 2011. feb. 6. http://szuveren.hu/vendeglap/ronald-dworkin/mi-a-demokracia
·         Ronald Dworkin (1997). Az alkotmány morális értelmezése és a többségi elv. Ford. Bakos Anita. Fundamentum 1997/1.: 7‑27.
·         Az Alkotmánybíróság 64/1991. (XII. 17.) sz. határozata (ún. I. abortusz-határozat), részletek. http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/417E9068C1A8AFC3C1257ADA00525A1F
·         Pokol Béla különvéleménye az Alkotmánybíróság 12/2013. (V. 24.) sz. határozatához
(az alkotmányellenes alkotmánymódosítás kérdésében), részletek. http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/1E09722E15EB5DA0C1257B5D001B9851?OpenDocument és a 36/2013. (XII. 5.) sz. AB határozathoz, csak a [120] bekezdés: http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/C89E70BD4E261A16C1257ADA00524D2F?OpenDocument
·         Továbbá MA hallgatók számára: Kis János: Liberális demokrácia. In: Alkotmányos demokrácia. Indok, Budapest, 2000. 57–107.
5. Vissza a módszertanhoz: realizmus contra moralizmus, normatív érvek a politikai filozófiában
·         Machiavelli, Niccolò (1993). A fejedelem. Ford. Lutter Éva. Budapest: Magyar Hírlap-Maecenas. (Részletek).
III. Elosztási igazságosság
6. Utilitarizmus
·         J. Rawls (1971). Az igazságosság elmélete. Ford. Krokovay Zsolt. Osiris, Budapest, 1997.22. §: “Az igazságosság körülményei”. pp. 161-165.
·         Sandel, Michael J. (2009). Mi igazságos és mi nem? A helyes cselekvés elmélete és gyakorlata. 2. fejezet: “A legnagyobb boldogság elve / Haszonelvűség”. pp. 47-75. Ford. Felcsuti Péter. Corvina Kiadó, Budapest, 2012.
·         Szepesi Balázs. (2003). A közgazdaságtan tudomány, nem értékrend. Ingyenebéd Blog, 2013. május 23. http://ingyenebed.blog.hu/2003/05/23/a_kozgazdasagtan_tudomany_nem_ertekrend
7. Libertarizmus
·         R. Nozick (1974), Elosztási (disztributív) igazságosság. Ford. Babarczy Eszter. (Eredetileg: Anarchy, State, and Utopia. New York: Basic Books). In: Huoranszki Ferenc (szerk.) (1998): Modern politikai filozófia. Budapest: Osiris – Láthatatlan Kollégium. pp. 141–161.
8. Egalitarizmus és szocializmus
·         Karl Marx: A zsidókérdéshez (MEM 1: 349–377. o.). Részletek.
·         Young, Iris Marion (1990). Az elnyomás öt arca. In: Perspektívák egy tágra zárt társadalomban. pp. 11-32. Társadalomelméleti Kollégium, Budapest, 2001. http://www.kallaierno.hu/data/files/az_elnyomas_arca_YWop5A.pdf
·         Kapelner Zsolt (2019). Mikor kizsákmányoló a munka? Mérce.hu, 2019. január 2. https://merce.hu/2019/01/02/mikor-kizsakmanyolo-a-munka/
9. Liberális egalitarizmus
·         Rawls, John. (1971). Az igazságosság elmélete. 11-14. §. Ford. Krokovay Zsolt. Budapest, Osiris, 1997. pp. 86-120.
·         Továbbá MA hallgatók számára: Tanyi Attila: Piac és igazságosság? A piaci társadalom erkölcsi követelményei. Napvilág, Budapest, 2000. V.: Az egyenlőség nem rawsliánus koncepciói, 164–199.

IV. Egyén és (politikai) közösség
FIGYELEM! Az alábbi témákból (A‑G) a hallgatók választhatnak két, az érdeklődésüknek legjobban megfelelő témát. 
(Minden hallgató 3 témára szavazhat, legfeljebb a két legtöbb szavazatot kapott témát dolgozzuk fel. A minél szélesebb körű diszciplináris probléma-áttekintés érdekében azonban kizárt a D/E és a B/F témák társítása – ezek közül csak a hallgatók körében népszerűbb egyik vagy másik téma kerülhet feldolgozásra, de nem mindkettő.)
A. Társadalmi normák, magánszféra és igazságosság (feminizmus)
·         bell hooks (1994 [1989]). A feminizmus mint transzformációs politika. Ford, Imre Anna. In: Hadas Miklós (szerk.): Férfiuralom – Írások nőkről, férfiakról, feminizmusról. Replika Kör, Budapest, 1994. 98–105.
·         Mill Stuart János [John Stuart Mill] (1869). A nő alárendeltsége. Ford. Egei József. Szatmár: Nagy Ny., 1876.
·         Susan Moller Okin. (1979). A nők a nyugati politikai gondolkodásban. Következtetések. Ford. Kispéter Erika. In: Hadas Miklós (szerk).: Férfikutatások: TÁMOP online szöveggyűjtemény. 206-212. Corvinus Egyetem, Budapest, 2011. http://ieas.unideb.hu/admin/file_4609.pdf
·         Sík Endre, Csaba Dániel, Hann András (2011). A férfiak és nők közötti jövedelem-egyenlőtlenség és a nemi szegregáció a mai Magyarországon. Egyenlő Bánásmód Hatóság, Budapest, 2011. Vezetői összefoglaló: pp. 8-10. https://www.egyenlobanasmod.hu/sites/default/files/kiadvany/TAMOP_EBH_1_szakertoi.pdf
B. A vallásos állampolgár és a világnézetileg semleges állam ideálja(i)
·         John Rawls. (1993). Politikai szabadelvűség. Ford. Krokovay Zsolt. VI. előadás. Atlantisz, Budapest, 2021.
·         Gyerő Dávid. (2016). "A teremtett ember méltóságáért – állásfoglalás Románia alkotmánya 48. cikkelyének módosítása tárgyában". Kolozsvár: Magyar Unitárius Egyház, 2016. február 5. http://www.unitarius.org/data/eue/show.aspx?docid=7838, VAGY: https://kereszteny.mandiner.hu/cikk/20160205_gyero_david_a_teremtett_ember_meltosagaert
C. Hagyomány és politikai közösség (konzervativizmus és liberalizmus)
·         Burke, Edmund 1990. Töprengések a francia forradalomról, Ford. Kontler László, Budapest: Atlantisz. (Részletek).
·         Kekes, John 2001. A konzervatizmus ésszerűsége. Ford. Balázs Zoltán. Európa, Budapest, 2001. (Részletek).
D. Multikulturalizmus és egyéni jogok (csoportjogok vs. egyéni jogok)
·         Eötvös József. (1865). A nemzetiségi kérdés. http://mek.oszk.hu/05300/05343/html/03.htm#4
·         Raz, Joseph. (1997). Multikulturalizmus – liberális szempontból. In Feischmidt Margit (szerk.): Multikulturalizmus. pp. 173–189. Budapest: Osiris-Láthatatlan Kollégium.
E. A nemzet fogalma és politikai jelentősége
·         Conversi, Daniele. (2004) A nacionalizmuselmélet három irányzata. In: Kántor Zoltán (szerk).: Nacionalizmuselméletek. Rejtjel, Budapest. 315-329. https://digiteka.ro/publikacio/nacionalizmus/nacionalizmus/103783
·         John Stuart Mill (1867). A nemzetiségről a képviseleti kormányhoz való viszonyban. In: A képviseleti kormány. Pest, 1867. http://adatbank.transindex.ro/html/cim_pdf640.pdf
F. A fasizmus történeti és kortárs jellemzői
·        Eco, Umberto. (1995). Az ősfasizmus szaga. Ford. Dorogi Katalin. In: Az ősfasizmus szaga Öt írás az erkölcsről. pp. 53-78. Európa, Budapest, 2022.
·        Stanley, Jason. (1967). Így működik a fasizmus. A „mi” kontra „ők” politikája. Ford. Piróth Attila. Napvilág Kiadó, Budapest, 2021. Előszó, elérhető online: https://merce.hu/2021/11/07/jason-stanley-mi-a-fasizmus/
G. A közerkölcs kikényszerítése
·         Devlin, Patrick. (1959). Az erkölcsök és a büntetőjog. Ford. Miklósi Zoltán. In Brettner Zoltán (szerk.): Herbert L. A. Hart jogtudománya kritikai kontextusban. pp. 507-524. ELTE Eötvös Kiadó, Budapest, 2014.
·        Hart, HLA. (1967). Társadalmi szolidaritás és az erkölcsök kikényszerítése. Ford. Miklósi Zoltán. In Brettner Zoltán (szerk.): Herbert L. A. Hart jogtudománya kritikai kontextusban. pp. 541-551. ELTE Eötvös Kiadó, Budapest, 2014.

Számonkérési és értékelési rendszere:
Aktív órai részvétel, rövidebb óraközi kérdések, házi feladatokból összeálló gyakorlati jegy.
MA hallgatók esetében többletelvárás a fent megjelölt kiegészítő szakirodalmak feldolgozása (beleértve az idegennyelvű szakirodalmat is) és az órai munkában, esszéjellegű házi feladatokban történő megjelenítésük.